— 1059 — 



pátými líslUy; skoro bczoslciiiiýiiii a skoro lysými řapíUy, iiocliliipalýnii a bcz- 

 žláziiýiiii palisly; bclo vlna lý mi ciiMkami, vrj<^il('. okroiililými číškami, svMie 

 růžovými korunami, trochu siřeji zpeřenými ušly kališními a velikými, vejčilě 

 kulatými plody. 



á) Boullui (Jdg-r. (v Bullel. soc. dauphin, 1873, p. 14. Soc. daiipli. 

 exs. nr. 110.) Velve načervenalé, bohalč oslnile. Lístky podlouhlé, ku spodu 

 zúžcn(\ Palisly krátké, široké, vespod žláznaté. Stopky květní po 2 — 4, trochu 

 prodloužené. Číšky podlouliK'; ušty kahšní úzce peřenoklané, dlouho trvalé; 

 čnélky skoro vlnaté, koruny bílé, néco pletné narůžovélé, prostřední velikosti. 

 Plody velmi velik('', opak vejčitopodlouhlé, kuželovité se špicí ziiženou, uvnitř 

 jen s nemnohými nažkami. (Sem patří též 1) carpathica Gdi;r. mon. nov. IV., 

 1893, 209.) 



f) calcarea Christ (Roíí. d. Schweiz, 1S73, p. 120) zde čteme doslovné; 

 sem (l. j. k Jordáni) patří též (Sanbergrcm u Wúrzhurga sbíraná) f) calcarea, 

 která se iiec hlupalým i (sic!), malými, světle šedozelenými a tuhými lístky, 

 živě nacervenalými květy a velmi stěsnaným vzrůstem vyznačuje, avšak hla- 

 vatým květenstvím a vlnatými, krátkými hlavičkami čnělck zřetelně tvarem od 

 graveolens se osvědčuje. Větévky květní ostnité, ostny často vstříciu'. flapíky 

 často řídce chlupaté nel» nezřetelně chlupaté, rovněž i střední nerv, proti tomu 

 líc i rub neb jen rub lÍNtů „zdánlivě" bez chlupů v, aneb nezřetelně velmi 

 jemnými chloupky trochu posázeny; kraj listů nanmoze nebrvitý. Plody ši- 

 roce vejčité, též vejčitě kulaté, ještě v čas zralosti ušty kališními věnčené. 

 Cnělky hustě vlnalé. Koruny as 3 cm š. (Christem původně jako „calcarea" 

 určené a z Durinska rozeslané rostliny přináležejí vyjímaje ty, které DutTt a 

 Lutze rozeslali, k různým odchylkám následující odrůdy b., což i Christ po- 

 zdějším rozpoznáním dosvědčuje). V rakouském Slezsku rostoucí odchylka této 

 odrůdy jest : 



f) Friedekeiisis J. B. Kell. význačná ostny v párech stříčnými, ten- 

 kými, málo zahnutými, liořejšími lístky elliptickými, dolejšími opakvejčitě klíno- 

 vilými, stopkami květními velmi krátkými, často ojednělými, hlavičkami čnělek 

 mírně až chudě vlnalohuňatými, korunami bledýnu, plody široce vejitými až 

 kulatými. Svými skoro ncchlupatými, na líci lesklými líslky a vejčitýini plody 

 (s typicky vzpřímenými ušly kališními) zastupuje samostatný a stálý tvar (který 

 za příčinou svých vzpřímených uštů kališiiích nikdy s K. inodora í) osmoidea 

 směňován býti může). 



a) Wiinmeriana: na Moravě : u Místku (Goyela) v Cechách u Prahy 

 (herb. kl. Oseku čís. 36, c.) v prus. Slezsku: u Landškrona a Zhořelic (Schultz), 

 bezpochyby též v Pieichenšlýnském pohoří v rak. Slezsku, p'j ChcrieilSis, f) 

 silesiaca dle Gandogra v prus. Slezsku ; zde též v Gorayských horách (Hulseii) 

 7) Jordáni posud jen ve tvaru přechodním k f) calcarea Chr. u Místku (Go- 

 gela), ó') Boullui vyskytuje se jen ve f) carpatica : u Lipió-Ujvár v pohra- 

 ničních uherských Karpatech (Lud. Richter) a dojista i na moravské slraně těchto 

 hor. ř) calcarea. Význačně na břehách Moravky a Ostravice u Místku na 

 Slezské slraně hojná (Gogela), dle Oborného všude kde R. elliptica roste f) Frie- 

 dekonsis : u Frýdku (Gogela). 



§§) Řapíky chlupaté. Lístky již na ploše chlu- 

 paté, namnoze obak, leč velmi roztroušeně, velmi skrovně, zvláště 



67* 



