— 1060 — 



na větévkách plodních chlupaté. Kraj listů (jak žlázami) tak 

 i chluupky kolkolem roztroušeně b r v i t ý. 



b) elliptica Tausch (v čas. Flora II, 1819, 465 a dle původních 

 exempl, v herb. J. B. Kellerově a dle Grépinova písemného sděleni 

 o or ginálech Opizovo-Tauschových z r. 1883). Ostny tuhé, d~ há- 

 kovílě ohnuté, pod palisty často po 2. Prýty (silného kře) rovné, se 

 světlohnědou korou a listím často nažloutle zeleným. Lístky malé, až 

 prostřední velikosti, e 1 1 1 p t i c k é, až opakvejčitě podlouhlé, 

 k hořejšku tupounké, ku spodu klínovitč sbíhavé, na líci velmi roz- 

 troušeně po ploše chlupaté, skoro lysé, vespod na postranních ner- 

 vech hustě, na ploše méně chlupaté, lístky větévek plodních po kraji 

 dz chlupatě brvité. Ušty kal šní po kraji + žláznaté. Gnělky hustě 

 huňaté až + hustě vlnaté, Piody široce vejčité, léž vejci tě kulaté. 



-\- Plody + Itulaté, malé. 



4') cymboidcs Gdgr (Tab. 3264, 1882; mon. nov. IV, 1803 p. 210 

 nr. 267 jako Chaberlia cymboides; Baenilz. lierb. europ. nr. 1274). Ostny vělší 

 rozlroušené, zo širokého spodu srpovilé, ostré, na vété"líách k větních ž ád n é. 

 Lístky s dlouiiými postranními nervy, opakvejčilo-podlouhlé, na konci skoro tupé 

 (liipoiiiiké), ku spodu zúžené ufaté, na líci roztroušeně chlupaté, vespod na 

 nervech husléji krátkochlupaté, na ploše roztroušeně chlupaté. Hapíky ostnité, 

 mírně chhipaté, hořejší někdy jen pýřité. Palisty vespod žláznaté, s oušky něco 

 odslálými. Stopky květní po 1 — 3, as 8 — 10 mm. dl. Číšky malé, skoro 

 kulaté; ušty kališní načervenalé s pérovilými úkrojky úzce ěárkovilými, pilo- 

 vitými. Cnělky vlnalé; terč kuželovilý; koruny bledé, bělavě narážovělé. Plody 

 malé, skoro kulaté (řidčeji velmi široce vejčilě kulaté s utatou špicí). 



-| — \- Plody vejčitě kulaté, vejčitě okrouhlé, až široce vejčité-. 



f) aspera Schleicher (cxs. in herb. Hegetschw. teste J. B. Keller v Deuts. 

 b. Monatss. 1886, čís. 11, p. 172, Schleich. Cat. 1821 p. 29, non W. 

 aspera Hegetschv^^. nec autor). Větvě hnědé, ostnité. Větévky květní bez 

 oslnův. Lístky po 5 — (7), v párech stojící postranní široce opaktroj- 

 hranné, poměrně krátké, ze široce otupělé, skoro uíalí- šjiicc ku spodu dílpm 

 úzce zaokrouhlené, dílem značně zúžené, liché (I. j. koneční'-) kosníkově ojiaU- 

 Irojliranné, na líci zcela, ale skoro nezřetelně slai^ě jemnými chloupky pokryté, 

 bezžlázné, vespod na hlavních nervech uurně — (na ploše však roztroušeně — ) 

 huňatě králkosrslnafé a hrubšími rovněž méně hustými žlázkami posázené, iía- 

 píky kolkolem pýřité, trochu ostnité. Palisty prostřední v iikosli, hořejší 

 vespod bez chlupňv, jen žláznaté. Stopky květní trochu prodloužené, 

 po 3, tenké, lysé. Číšky kulaté, mab'-. Ušly kališní ze široce vejčitéhn, 

 vně běloplsfnalého spodu (na jehož liřbotu jen úzký, nachový, lysý pruh se 

 nalézá) v dlouhé úzce čárkovité, trochu kopistovilé, nachové (v hořejší třetině 

 též vespod nemnohými, dlouhými žlázkami posázené), jemně žláznatopilovih- la- 

 loky a ještě jemnější čárkovité úkrojky rozdělené. Cnělky v žluiavou huslě 

 chlupatou hlavičku spojené. Plody okrouhlé. — Od \\. Lui;dunensis micro- 

 carpa: povšechnou slabší ctdupatostí, široce opaklrojhrannýnii lístky, trochu šir- 

 šími, lysejšími palisty a listeny, většími plody rozdílná; k statnější, ztuha ostnité 

 atd. R. ellipť.íui nelze ji přirovnati. Nejstarší pojmenování pro R. g-raveolens. — 



