— 1061 — 



/; COloi-ílta Sponner (Flor. Fribiiri;-. III, p. 771; Syn. R. (Chaberlia) 

 aspeia Schleich. tesle (idgr. mon. nov. IV, 1893, p. 211.) Schleichrem a Tho- 

 masem u Rpxu sbíraná; — rozeznává se ± červenou barvou celé rostliny, 

 podlouhlými na líci lysýnn líslky a bohatou oslnilostí všech vétví a vejčitě 

 okrouhlými plody. 



0^) legltima J. B. Kell. (Syn. R. elliptica Tausch exs. autoris in hcrb. 

 J. B. Keller et ejus diag-n. in „Flora" Ralisbon. 1819, II p. 465 = R. rubiíj. 

 var. laevis et var.) glaucescens Autor. Pragens. et in herb. Osek). Keř silný 

 s Hustšími větvemi, oslny silnými, ze širokého spodu srpovitými; tyto jsou na 

 vélévkách květních pod palisty všecky stajnolvárné, roztroušené, ěaslo ná- 

 padně veliké. Lístky všecky elliptické, na obou koncích stejnoměrně 

 úzce priokrouhlené neb též špičaté, na líci matné, nezřetelně roztroušeně chlu- 

 paté, později olysající; vespod více bledošedé, na hlavních nervech, zvláště 

 nrpludných prýlů hustěji, na ploše však roztroušeně (později mezi nervy sotva 

 zřetelně) chlupaté; širší (než u R. sepium), leč drobně a zvláště mělce- (ni- 

 koliv ostře a hluboce) pilovité, v dolejší třetině často skoro nepilo- 

 ví té. Palisty jako listy chlupaté neb častěji olysající, všecky však 

 i s listeny vespod roztroušeně žláznaté. Rapíky prv hustěji kolkol 

 chlupaté, často nezřetelně jemně plstnalé, bohatě žlaznalé, sem a tam ojedinělé 

 štětiny a ostenky nesoucí. Stopky květní krátké a lysé, namnoze ojed- 

 nělé (neb — 2) listeny listy nes#ucími přerostlé. Ušty kališní ±: úzce čárko- 

 vilé, zpeřené (nikohv nilkovitě zakončené!), žláznatč pilovité, as jako u ostatních 

 Graveolentes, jen jich dolejší (poupě kryjící) část jest mnohem pedlouhleji 

 elliplická. Číšky e 1 lips oidick é (nikoliv malé!), později krátce vejčilé, široce 

 vojčilé neb vejci té. Ciiělky v hustě chlupatou (skoro vlnatě huňatou) hlavičku 

 spojené. Koruny bledě růžové trochu více než prostřední velikosti. — Z pří- 

 činy, že též Trattinick měl právě tak jako Keller aulentické originály stejné (ve 

 všech částech -j- elliptické) podoby po ruce, jest tato R. elliptica Trallin. et J. 

 B. Kell., která mimo (o s původním popisem Tauschovým se úplně shoduje 

 ý) legitima a zásluha Traltinickova mnohem méně pochybná než nového, od 

 \ lastního vyobrazení (ohledně palistův, ušlů kališních, číšek a plodův!) odchyl- 

 ného popisu ve Verh. d. k. k. z. b. Ges. 1885, sir. 81- — 84 Kell. Tento 

 typický tvar v) legitima vyskytuje se též jako: 



f) SuMlispida J. B. Kell. (dle původ. exs. Tauschových v herb. J. B. 

 Kollerově a jinde) od předešlé jen 1 — 2 tuhými šlělinkami na některých ne- 

 umohých stopkách kvělních rozdílná. 



-| 1 [-Plody vejčitě ellipsoidické, vejčité (se zřetelně zúženým krčkem) 



neb podlouhlé. 



i) Tasoviceiisis J. B. Kell. (Syn. Chabertía moravica Gdgr. Tab. 

 3268; mon. nov. IV. 1893, p. 211 — 211; non R. moravica Borb.) Keř stat- 

 nější; větve dlouhé s krátkými, Hustými, hustě listnatými větévkami. Ostny 

 málo zakřivené, na větévkách květních četné. Lístky podlouhlé, na 

 obou koncích málo zúžené, obak jako u // chlupaté, vespod velmi hustě žláznaté. 

 Rapíky ostnité, všechny plstnaté. Palisty velmi široké, zelené. Stopky 

 květní po 1 — 2, 9 — 10 mm. dl. Číšky ellipsoidické. Ušly kališní ztuha přímo 

 skloněné, trvalé, s pérovilými úkrojky veskrze jen málo rozšířenými a pilovitými. 

 Cnělky huňatě vlnaté; lerč plochý. Plody veliké, vejčitě ellipsoidické. 



k) thurillgiaca Christ. (v »Flora" LX. 1877, p. 403; Gdgr. Tab. 

 3272 et mon. nov. IV, 1893, p. 213; orig. leg. DuíTl et Schulze in herb. J. 



