— 1070 — 



delšími, úzce podlouhlými: v Cechách u Mnichova Hradiště (Sekera v herb. 

 čes. miis. Kellercin cis. IIS označena) /^j robustloi* v pohraničních uhersk. 

 Karpatech a sice tvary L/ll(l0VÍCÍ a reccílens n Rajče ve stolici Treiičínské, 

 f) Liptensis u Růžové ve stol. Liptavské a /) (lllbía u Stankovan ve stol. 

 í.iplavské, dojista že i ua mor. slezs. straně těchto hor. S) vinOíloril. Hlavně 

 v jižní čásli, ve střední části ráda na kamenité půdě, kvete později než ostatní. 

 Na Kosíři u Prostějova, u Drysic, Vyškova, Zelče, Náměště, ve Ptenskéin žlebii, 

 na Mal. Hradisku (Spitzner), u Milkova (Slavíček), v Suchém údolí (Scholl 

 v herb. Haynaldovu teste Borbás 1. c. 482). Hojná kolem Znojma: v údolí 

 Hradnice mezi Znojmem a Citonicemi, nejhojněji u studánky Sv. Antonína a před 

 Citonickým lesíkem, Čertův mlýn u Velk. Mašovic, u Trouznického mlýna, 

 u Popic, v údolí Dyje od Hardeku až do Znojma, Hradisko u Znojma a v okolí 

 Krumlova (Oborny), kolem Brna, jak se zdá, schází neb jest zde zelenou a ši- 

 rolislou f^) pubescens zastoupena, která posud jen z rakouského a pruského 

 Slezska (Výměnný herb. Kug-lerův) od Cibulky v Cechách (Opiz 1S54, herb. 

 čes. mus. Kellerem čís. 115 označena) známa jest /^) Díclltliaiia s nestejno- 

 tvárnými, často zcela nevyvinutými, jen nemnohými, přisedlými žlázkami nazna- 

 čenými zoubky třetího řádu a nestejnoměrně hustou, na dolejších listech často 

 žláznatost Tomentell připomínající žláznatostí rubu listův; v českomoravském po- 

 hoří: na Kamenném kopci u Stranné blíž Telče 22, Vil 18S4, a pak s vej- 

 čilě okrouhlými číškami u Dvořiště blíž Telče 30, Vli 1S84, a odtud bezpo- 

 chyby v celé hornaté části sev. Cech až do Saska (kolem Bohosudova roz- 

 šířena leg. Dichtel a Wiesbaur). p) moiiotrichopoda velmi význačná na Kal- 

 várské hoře u Nov. Piíše 17, VII 18S4, mnou nalezena, pak opět v uher. 

 Karpatech, dojista že ledy také v hornatých polohách střední Moravy, načež 

 příští badatele upozorňuji ; ř) pseudomeiltita jen v odr. p) seposita,. nejblíže 

 příbuzné = mentita H. Braun v Ob. Fl. 926 a Beck. Fl. N. Ó. 1892, 808 

 (nikoliv však Déségl. v Bili. 1804, 43 — 44): kolem Velk. Losina, Sobotína, 

 Teplic, Maršíkova a na úklonech Baudenberku u Raškova (Oborny). V Slezska : 

 na Burgberku u Krnova (Sintenis) a dle léto soujmennosli u Eibenštýnu při 

 Dyji v Dol. Rakousích Beck. 1. c. (T) Bellieiisis posud jen v sousedních Dol. 

 Ilakousích, dle rozšíření í/. Liburnica mohla by lato výcliodolrancouzská ddr. 

 i v již. Moravě růsti, r/) Liburilica v sotva rozdílné f) myrtella : kolem 

 Oslavan (Roemer), v lomech na levém úklonu údolí Rokytné u Krumlova, 

 II Tečic blíž Ivančic a u Neslojovic blíž Brna (Oborny), která však od normální 

 rostliny (I, j. agrestis Savi) nejenom trochu zahnutými „ostny", nýbrž též velmi 

 malými a „kulalýnú" plody a chudou žláznatostí na ploše listů se rozeznává, 

 ^) virgultorum : v Purkrábce u Znojma, na Leskouně u Vedrovic, v lomech 

 u Krumlova, u Velk. Losina a na břehách Ostravice u Frýdlandu. 



§§. Gnělky četné, širokou nad terčem trochu rozloženou, 

 skoro přisedlou neb sotva zřetelně pozdviženou hlavičku tvořící, + 

 chlupaté (nikoliv však vlnaté). 



b) inodora Fries [No vit. Fl. Suec. I., 1814, 9; Borb. 1. c. 483—4- 

 Crép. 1. c. p. 184 (844), J. B. Kell. Ros. N. Ó.] Keř statnější než u a. 

 Větve ostnité, větévky květní často skoro bez ostnův. Lístky větší, 

 široce vejčitě elliptické, široce skoro podlouhlé, krátce přišpičatělé, 

 ku spodu méně zúžené než u a, často jen úžeji zaokrouhlené neb 

 na obou koncích krátce a široce přišpičatělé, vespod j e n 



