— 1080 — 



^) euspidatoides Crép. (in Scheutz studier ofver de skandina- 

 viska arterna af slagtet Rosa. Wexio, 1872, p 37 et Prim. mon. Ros. 

 II., 127.; Gariot Etudě des Fl. Ví., ed. fasc. II., p. 257.; J. B. Kell. ve 

 Form. R. d. Hochg. 1887, II.; Syn. R. euspidatoides a. elatior Crép. 

 1. c.). Ostny nechlupat^ch, často zprohýbaných větévek květních 

 rovné, sotva rozšířené. Lístky široce podlouhlé, vejčitě kopi- 

 naté, špičaté neb tupé, na spodu však zaokrouhlené, 

 vespod zcela žláznaté, hustě plsťnaté, na líci řidčeji chlupaté, 

 proto nejsou tlusťounké, prostředně veliké, až veliké. Ozubení 

 široké, otevřené (viz AA) Řapíky plsťnaté, stopkatě žláznaté 

 a ostnité. Palisty úzké, vespod plsťnaté, s oušky rozbíhavými. 

 Stopky květní v chocholících, srstnaté ; číšky okrouhlé, zcela 

 jemně ostnitě štětinaté; ušty kahšní po odkvětu rozložené pak 

 opadavé, na hřbetu rubiginosní (= přisedle žláznaté), dosti úzce 

 zpeřené. Gnělky krátce huňato-měkkochlupaté; terč plochf; koruny 

 živě růžové, na spodu skoro brvité. Plody kulaté. 



f^°) Silesiaca Gdgr. (Tab. 4041 et mon. nov. IV, 1893, p. 488; J. 

 B. Kell. ve Form. R. d. Hochg. 1887, p. 12). Ostny nechlupatých větévek 

 květních rovné, sotva rozšířené. Lístky tlusfounké, malé, podlouhle kopinalé, 

 na spodu zaokrouhlené, jako ^. chlupaté, vespod zcela přisedle žláznaté 

 (= rubiginosní); palisty vespod zcela žláznaté a chlupaté. Rapíky ostnité, bo- 

 hatě přisedle žláznaté. Stopky květní častěji jen ojedinělé, srstnaté, 6 — 8 mm. 

 dl., číšky vejčité a štětinaté; uštykališní krátké, vně žláznaté, ch udé 

 zpeřené s úzkými pérovitými ukroj ky ; čněiky hustě srstnaté, terě plochý ; ko- 

 runy živě růžové, nebrvité. Plody kulaté. 



t^) euspidatoides. l>osti rozšířena: při kraji lesním na Holedné u Jun- 

 drova. — Kraj lesní a Hraničně údolí u Otaslavic, údolí Okluky u Mal. Hra- 

 diska blíž Plumlova, u Milkova (Spitzner!), u Piůžového mlýna v údolí Fug-ničky 

 u Hardeku již v Dol. Rakousích, u Nov. a Velk. Losina (Oborny !), 

 význačně jako v. elatior Scheutz : u Nov. vsi a Pustých Žibřidovic v sev. Mo- 

 ravě. — Bobrky a Vesník u Vsetína (Bubela!), na břehách Ostravice u Star. 

 města u Sviadnova, Hodonovic a Místku (Gogela!); /'»j silesiaea: kraj lesní 

 u Adloizova blíž Prostějova (Spitzner jako R. umbellifera), u Mal. Moravy a Kron- 

 dijrflu v Jeseníku. ^ U Brombergu v prusk. Slezsku (Kohler), jest zástupkyní 

 umbelliflora Sw., s kterouž od neznalců i jinde bývá zaměněna. 



§§)Ušty kališni chudě zpeřené, po odkvětu přímo 

 odstálé až zcela vzpřímené a až k počínající úplné zralosti 

 (z h n i I i č e n í) plodů vytrvalé. Ostny velmi úzké a jemné, rovno- 

 vážné, aneb : velmi prodloužené, rovné, též slabě zahnuté (nikoUv 

 křivé), velmi oddálené [= Goronatae Grep. Prim. VI. 1882, 744 (84) 

 et 756 (96) et in Bulletin de la Soc. royale de bot. de Belgique, 

 Tom. XXVII. 188, extr. p. 3.] 



+ Stopky květní dlouhé (vnější v chocholících, 2—3 krát 

 delší než plody) i u tvarů zakrslých namnoze delší, až zdélí listenu. 

 Všecky zuby též v předu 2—3 zoubky opatřeny. 



