— 1091 — 



žlázkami a štětinkami. Lístky menší (až prostředně veliké), špi- 

 čaté, vice ellipticky podlouhlé, lichý vejčitě elliptický, na 

 spodu zaokrouhlené, na líci velmi slabě pyřité, později sotva zřetelně 

 chlupalé, vespod zcela měkkopýřité (později též na po- 

 stranních nervech ještě zřetelně chlupaté), zuby ostré. Žlázy na nervech 

 a více chlupatých řapících husté. Ušty kahšní v jemnou špici po- 

 vytažené; trubka kališní žláznatě štětinatá. Plody více vejčitě kulaté. — 

 Jí oděním blízko příbuzná — jen 2krát větší — jest: 



/) Cremsensis J. Kera. et H. Braun (v Beck. Fl. N.-í'). 1893, 805 

 non Déségl. cat. rais 1876, nr. 392, klerá ku R. pomifera přináleží); jejíž 

 listky veliké, různolvárné, na líci roztroušeně, vespod na ploše hustě (a trvale?) 

 chlupaté, ostře leč krátce pilovité; stopky květní (odpovídající vehkosti) delší; 

 číšky hustě žláznato- štětinaté a plody zcela kulaté jsou. 



b) s plody krátkými, skoro okrouhlými, listy však vespod chlupatými: na 

 Spálené u Drahan (Spilzner, 7, VIII 1884 jako v. minor), pak ve Slezsku 

 (J. Braun ve Verh. z. b. G. 1885, 76, 18), /) Cremsensis posud jen v sou- 

 sedních Dol. RaUúusich. 



+ + Řapiky bez chlupův, neb posléz jen některé skrovně 

 pýřité. Lístky úplně bez chlupův (jen v čas květu v ý- 

 jímkou trochu na nervech chlupaté). 



O Větve bez žláznalých štětin neb jehlicovitých, tuhých štětin. 



c) trachyphylla Raj. Enum. Ros. Wirceb, 1816, 124—126 pro 

 sp , srovn. Grépinovo udání v »Le3 Roses de IHerbier de Rau« 

 Bullet de la Soc. royale de bot. de Belg. tom. XXL seance du 14 avril 

 1883, extr. p. 4—5). Větve a větévky květní roztroušené a skrovně 

 ostnité. Ostny stejnotvárné, všecky tuhé, z ± rozší- 

 řeného spodu křivé. Řapiky lehce chlupaté, nestejnoměrně skrovně 

 pýřité, vespod ostnité, stopkatými žlázkami posázené. Palisty s kopi- 

 natými oušky, tuhé, obak bez chlupův, vespod roztroušeně, po kraji 

 však hustě žláznaté, hořejší širší. Lístky po 5( — 7), nejhořejší po 3, 

 tuhé, nejrůznějšího tvaru, *) mnohé vejčité ze zaokrouhleného spodu 

 prodlouženě špičaté, dolejší vejčité, na obou koncích zaokrouhlené 

 neb opakvejčité, obak bez chlupův, na lící často leskle zelené, 

 vespod s jemnou vyniklou bílou žilnatinou listův, na středním nervu 

 a na postranních nervech krátkými, často skoro scházejícími 

 stopkatými žlázkami posázené. Pilovité zuby špičaté 

 a ostré, často hluboké, zpravidla ku předu namířené 

 a úzké. Stopky květní po 1 — 3, žláznatě srstnaté, vnější každá 

 s 1 kopinatým listenem, mimo to chocholík 1 listenem podepřen. 



*) Crépin praví 1. c. extr. p. 5: »že Rauovy exsicc. trachyphylly mají nejenom 

 vejčitě podlouhlé, nýbrž skoro knibovitě okrouhlé listky «, — dojisla, avšak totéž pravil 

 již Ran 1. c, 125: „foliola . . . . d i v e rs is si m ae formae." J. hJrauna poznámka v Beck. 

 1. c, 805:„avšak nikoliv široce vcjčitookróuhlé", jest těmito dvojnásobnými doklady 

 zvrácena. Kelt. 



69* 



