— 1092 — 



Číšky vejci té, na spodu ztuha žláznaté, ušty kališní typické, na- 

 zpět ohrnuté, kratší pl?tkův, z vejčitě kopinatého spodu v úzký, n a 

 konci však ± rozšířený přívěsek povytažené, vnější s čár- 

 kovitými, pilovitými a žláznatě brvitými pérovitými úkrojky, na hřbetu 

 žláznaté. Koruny veliké, bledě růžové, s opak srdčitými, na 

 nehtech žlutavými plátky. Plody skoro kulaté (zpravidla z kula- 

 tého spodu v krátký krček náhle stažené) trochu srstnaté, zvíci 

 třešně. 



/) reticulata A. Kern. pro sp. Oest. b. Z. 1869, 332. Větévky květní 

 ojíněné jen tuhé ostny nesoucí. Lístky veliké neb prostředně veliké, zaokrou- 

 hleným spodem přisedlé, vždy tuhé a kožovilé, vejčitě elliptické, na neplo- 

 dných prýlech o siře a krátce zašpičatělé: ozubení krátké, otevřené; řapíky 

 bez chlupů v neb jen trochu pýřité. Poupata nahoře zaokrouhlená. Květy na- 

 chové neb bledě nachové. Plody sphaeroidické neb kulaté. 



f) Godeti ^xex\. jest bez oslnův a má méně špičaté, krátkovejčité, trochu 

 na nervech chlupaté, později olysající lístky. 



© O Větve též žláznalými štětinami a jehUcovilými tuhými šlěnami po- 

 sázené. 



_/) saxigena H. Braun (v Bericht. naturw. Ver. těch. Hechsch., Vídeň, 

 1882, 25). ftapíky namnoze (lehce) pýřité. Lístky široce vejčité, opakvejčilé 

 neb vejčitě podleuhlé, až skoro kopinaté ; palisly široké, často až k 1. páru 

 lístků sahající. Plody kulaté. (Jest dimorphacanthním tvarem R. reticulalae). 



§§. Plody vejčité až vejčitě podlouhlé. 



+ Plody krátce vejčité. V květenství stojící lístky nechlupaté, 

 nikoliv kopinaté, nikoliv zúženě ellipticky podlouhlé. Zuby typické, 

 ostré, však často nestejnoměrně hluboce zastřihované. Květy po 1 — 3.- 



/) minor Borb. (1. c. 1880, 375 et 381; Syn. R. Schmidtii H. Braun 

 v Ob. Fl. 916 — 17 et R. humilis H. Braun tamtéž, nikoliv Tausch, následkem 

 popisu 1. c. 916. krátké stopky květní, krátké ušty kališní atd.). Keř nízký; 

 větévky květní krátké, brzy jen tuhoostnilé, se stopami nemnohých vtroušených 

 tuhých štětin, brzy bohatěji žláznalými štětinami posázené, brzy zcela bez ostnův. 

 Lístky dosti malé, ze široce zaokrouhleného spodu elliptické, až ellipti- 

 cky podlouhlé, avšak též okrouhle elliptické, často načervenalé, v e s p o d více 

 zelené (nikoliv neb řidčeji sivozelené), namnoze méně vynikle sífnatě žilnaté, 

 méně ostře pilovité i se řapíkem nechlupaté (řidčeji na středním nervu a řapí- 

 cích pýřité = Chavinia Obórnyi Gdgr. mon. nov. IV, p. 103). Ušty kališní 

 kratší; číšky vejčitě podlouhlé, až podlouhle ellipsoidic ké ; stopky 

 květní krátké, as zdélí dorostlého, šarlatově červeného, široce vejčitého, na 

 spodu trochu srstnatého plodu. Cnělky zcela hustě vlnatohuňaté. 



/) Schmidtii H. Braun (ve Verh. z. b. Gesl. 1885, 72, exlr. 14; Syn. 

 R. humilis Tausch ve „Flora" 11. 1819, 465; = R. trachyphylla var. humilis 

 Tausch in sched. sec. oxempl. orig. in horb. J. B. Keller, non l«. humilis Mar- 

 sliall, 1785). Keř nízký, méně hustě rozvětvený, s přímým pničkem chudě 

 posázeným málo zahnutými, slabými ostny, větévky květní tenké bez ost- 

 nův a bez štětin. Palisty namnoze jen žláznaté brvité, ostatně lysé; řapíky 

 dlouhé, žláznaté a chudě ostnité. Lístky (jako řapíky) bez chlupův, liché 

 krátce vejčito-okrouhlé, přišpičalělé, postranní široce elliptické, nestejnoměrně 



