— 1101 — 



f) aeailtliodermis Rorb. (ve „Vasvár" 188S, 326 el Oesl. b. Z. 

 1S92, 288). Keř 5—10 dm. v., v dolejší aisti dolů namířenými, liihými šlo- 

 linkami posázen. IJslky prostředně velikc-, a/ mal('. na obou koncích z a- 

 okťo uhle né, s pravidelným (nikoliv hlubokým) dvojilým ozubením, na po- 

 blraiuu'eh nervech s několika (velmi nemudhými) žlúzkami. Stopky květní 

 zcela stopkalě žláznab'. Plody široce Ncjřiiě (jakou c) i s krátkými ušty ká- 

 li sním i zcela lysé. 



f) SUl)leÍ01ieiira: v Raškovsk(''m lose \- scv. Moravě, f) sublllli- 

 serrata: u Jamnic \- sev. Mora\ě. f. aeailtliodermis nebyla u nás posad 

 nalezena. 



rvíx:' Plody vejřilě podlouhh' až podlouhle láhvovilě válcovití'. 



/) loiigilageiiaria J. B. Kell. et Form. (v Ro?. d. Hochg. p. 2.) 

 Vělve a větévky bez ostnů v, lysé. Řapíky bez ostnův, leč bohatě žláz- 

 naíé a dle celé délky velmi jemně krátkochlupaté ; lístky vespod 

 na ploše s velmi řídkou chlupatostí, skoro přisedlé, nestejno- 

 měrně (skoro jednoduše) pilovité. Palisty široké, vespod bez- 

 žlázné, po kraji však bohatě žláznatobrvité. Stopky květní dolů se- 

 hnuté, zdélí neb kratší plodův ; plody velmi dlouhé (28 — 34 wm) 

 válcovité, na spodu lázce zaokrouhlené, až trochu zúžené, od 

 2/3 délky až ku konci v (8 — 10 mm d\.) krček ziážené, velmi dlouze 

 prodlouženě láhvovité, namnoze trochu křivé, zcela (avšak 

 skrovně) stopkatě žláznatoštělinaté, bezžláznými (neb sem a tam velmi 

 skrovně žláznatými) as 20 mm dl. v jemnou čárkovitou špici vybíhají- 

 cími ušty kališnimi zdobené. 



V Sudelách (herb. v Oseku): na Perschlu u Piymarova a i jinde v Jese- 

 níku, můj horb. cis. 9. 



.«-) praealpina H. Braun (v. Beck. Fl. N. O. 1892, p. 775 excl. 

 Syn. — R. alpina v. pubescens Koch, které jso.u zde a též u /) pu- 

 bescens Borb., jak v R. d. Hochg. str. 4. dokázáno, mylně uvedeny), 

 zcela jako u var. pendulina L., jen lístky jsou na líci zcela b e z 

 c h 1 u p ů v, vespod však po cele ploše ± hustě chlupaté. Číšky po- 

 dlouhle vejčilé neb podlouhle ellipsoidické i se stopkami květními J. 

 Br, (z poslední příčiny není s odr. pubescens Koch. soujmenná Kr.). 

 Zde připojují se: již v čas kvělu na líci listů skoro nechlupaté 

 (v čas plodu na líci listů zcela olysalé, za tou příčinou od var, prae- 

 alpina těžko rozeznatelné) přechodní tvary k v. subcalva J. B. 

 Kell. et Form. a sice /*) pseiidorupestris H. Braun v. Dr. Beck. et 

 Sz}szylowicz Plant. Gernag. et Alban. 1888, p. 89, s jen chudě žláz- 

 natými, až bezžláznými (na konci krátce zaškrcenými) číškami a ušty 

 kališnimi a f^) balsamiea Willd. (Syn. R. adenophora v. adenosepala 

 Borb. 1, c. 527 p. par. maj.) s hustě žláznatě štětinatými, vejčitoellipsoi- 

 dickými číškami, hustě žláznatými ušty kališnimi a vespod řídce chlu- 



