— 1104 — 



Hochg. p. 5), na Radhošti, u Frýdku, na Lysé hoře (dogela v pojed, přírodozk. 

 Spol. v Briir- XXX. sv. str. 43). d) SUbcalva: typická v lese Gruntu poblíž 

 myNli\iiy u Rymarova, ve' Vysokém lese u Janovic a u Mal. Moravy (můj 

 herb. čis. 3, 14, 60, Form. R. d. Hochg-. p. 2 — 3); Inijnčjší tvar s hustě žláz- 

 nalými velmi vehkými paiisly: u Žach-re v Krkonoších (Pax, červen 1S81, GOO 

 m.), pak u Goerbersdorfu ve Slezsku (Borb. 1. c. 530), f) SuMeiOlieurii: 

 v lese u Raškova, f) lllliserrata: u Zlatého potoka, Pust. Žibřidovic a Janir- 

 lic. f) SllbbiseiTata: u Zlatého Potoka au Raškovského lesa. — Ve tvaru: 

 s malými listy pyrenaica D(''ségl., v podobném: v Kotlinovém gruntu v Krkono- 

 ších (herb. klást. Oseku), f) exadeilOlieura: u Jamrtic a pak u Janovic, zde 

 též s póla jednoduchým ozubením a pedunculis binis. — - Jako exadenon. subbi- 

 serv. lť'ž v Sudetách (herb. v Oseku čís. 33 b.). f. vers. Sllbmonspeliacaili: 

 při Podélském potoku u Jamrtic, krásněji však v Múllerově zahradě ve Velk. 

 Losinu. — Ve tvarech skoro zcela v. submonsp. Borb. odpovídajících: na Lysé 

 hoře a v již. Slezsku (Oogela 1. č.) 



OO Plody na obou koncích stejnoměrně zúžené. 



i) Mcollis Wallr. (Ros. pl. gen. historia 1828, 140, p. par. *) 

 Vzezření a bezbrannost jako u odr. pendiilina; řapíky zcela chlupaté, 

 bezžlázné neb + bohatě žláznaté, zpravidla bez ostnův. Lístky (měni- 

 vého tvaru a velikosti) namnoze podlouhlé, na líci řidčeji, vespod 

 hustěji chlupaté, dvojitě pilovité (neb v odchyl, nestejnoměrně, řidčeji 

 zcela jednoduše pilovité). Palisty typické se zúženě špičatými (ve žláz- 

 natých odr. tupými, širokými) oušky, vespod zcela chlupaté, po kraji 

 žláznatě brvité, stopky květní ± bohatě srstnaté. Číšky podlouhle 

 ellipsoidické, k oběma koncům ztížené. Ušty kališní vně chlupaté^ 

 typické (dlouhé) často v kopisťovitě rozšířené špice vybíhající, na hřbetu 

 žláznaté neb bezžlázné. Plody z válcovitého prostředka k oběma koncům 

 znenáhla a stejnoměrně zúžené, lysé neb ± žláznatoštětinaté, ničí: 

 Sem patři : 



t) Bubelae Odgr. (mon. nov. II, 1S92, p. 70 nr. 2t5, která dojista = 

 Ozanonia lomentella Gdgr. 1. c. čís, 216 s méně dvojitým ozubením jest), vy- 

 značuje se velmi široce podlouhlými, na spodu zaokrouhlenými lístky, žlázna- 

 tými, chlupatými řapíky, širokým, dvojitým ozubeium, na čepeli žláznatými pa- 

 listy hustě štětinatými, 24 — 26 mm. dl. stopkami květními, podlouhlými, 

 k oběma kon(;ůni, nahoře však dloužeji zúženými, velmi hustě srslnalýini, 

 přímými plody, na hřbetu žláznatými ušty kališními, vlnatými čnělkami. a jesl 

 odrůdě longilagenaria J. B. Kell. et Form. 1SS7 blízko příliuzná, jí jesl h-ž 

 blízko příbuzná: Ozanonia Silesiae Gdgr. I. c. p. OS. 



i) ve Slezsku ((iiinther), 1) Bllbelae: u Třebíče (Bubela, teste Gdgr. 1. 

 c. 70), f) Silesiae: u Goerbersdorfu v prusk. Slezsku (Strachlcr, Icslr Gdgr. 

 1. c. 68). 



*) Wnllroth čítal ku své R. alpina D. bionllis též R. alp. (^) lag-onaria D. C. gall. 

 IV., 446 jako I) IrMophylla; poučvad/ lato nu str. 1097. sul) a) jako 1) cylindrocarpa 

 iiuliiě ku lysé ptMidnliiia iailčna liýti luusola, oiiioziijciiie skiipiini Ivani jclm liiuollis je- 

 diné na jeíio var. eriopiiylla. 



