- 1112 - 



c) pimpinellifolia L. (Syst. nat. ed. X. 1759, 1062 p. sp; J. B. 

 Kell. R. N. Ó. 1882, 214). Ostny bohaté, rovné, lístky malé, okrouhle 

 vejčité, bezžlázné, zuby krátké, skoro zaokrouhlené; rapiky lysé, 

 bezžlázné, zcela bez ostnů v, často trochu delší. Palisty lysé, velmi 

 úzké, na hořejším konci náhle v srpovitá ouška rozšířené. Stopky 

 květní tenké, často delší, lysé neb žláznatoštětinaté Číšky kulaté, 

 lysé. Ušly kališní typické v nítkovité špice vybíhající, bezžlázné. 

 Čnělky vlnaté, terč plochý. Koruny prostředně veliké, krásně růžové. 

 Plody kulaté. 



y) SUbdimilluta H. Braun (Syn. R. pimp. /?) diminula J. B. líell 1. c, 

 non Boreau). Líslky a koruny 2král menší. Slopky kvétní žláznalošlělinalé. 

 Včlve a výhonky bohatě oslnité. Čnélky skoro lysé. 



Na slráui Mordovně u Klajdovky blíže Brna. — U Brna a Sokolnic 

 (Oborny). V bývalých vinohradech na ICosiři u Kostelce přehojné (Spitzner), 

 v údolí Dyje pod a nad Znojmem, u Chrášfan, Kounic, Sedlešovic, na kopcích 

 kolem Mikulova, jako na horním kraji vinohradu na Turoldu (Oborny), s plnými 

 kvřty a trochu rozeklaným ozubením pěstována u Místku (Gogela). y) subíli- 

 mlliuta, posud jen v Cechách : na znělci na Zámecké hoře u Teplic ve společ- 

 nosti s R. lulca (Wiesbaur) a u Liberce (Sigmund v herb. klást. Oseku). 



ýf Lístky jednoduše — neb skoro jednoduše pilovité. Pilovité 

 zuby, hluboce z a s t ř i h o v a n é, srpovitě sbíhavé. Ušly liališní 

 na hřbetu žláznatě srslnalé. 



d) Bzeiieceiisis JB. Kell. (Syn. Cottetia moravica Gdgr.mon. nov. 

 Ros. Eur. et Or. Tom I, 1892, p. 279). Ostny velmi četné, nezřídka 

 na spodu trochu rozšířené. Lístky trochu široce podlouhlé, s tupou 

 špicí a uťatým spodem, podél hojně žláznatého středního 

 nervu chlupaté. Pilovité zuby hluboké, široce vejčité , 

 sbíhavé. Rapiky lysé, skoro bez osttiův, avšak mnohé žlázy nesoucí. 

 Palisty zelené s oušky rozbíhavými. Slopky květní všecky dosti srstnalé, 

 16 — 17 mm dl. Číšky kulaté, nahoře i dole s ostenci nazpět 

 namířenými, kolem prostředka lysé. Ušty kališní na hřbetu 

 zcela žláznaté, na spodu však dolů namířenými ostny hustě 

 posázené, na konci skoro listovitě rozšířené, celokrajné. Čnělky 

 vlnaté, terč plochý. Koruny veliké a bílé. PJody kulaté 



Význačně u Bzencc (Bubela teste Gdgr. 1. c); v zajímavé odchylce: s pa- 

 listy na dolejších a prostředních listech vohkými, podobnými palislům u R. alpina 

 a číškami zřetelně srstnatými, nilcoliv však ostnitě štětinatými (sliupině R. Wulfenii 

 v. dolosa Wendl. nápadně podobné): na Stalinských skalách blíž Julianova u Brna; 

 zajímavý a vzhledem k oběma od sebe vzdáleným nalezištím velmi význačný 

 tvar a žádná místní odchylka. V tvaru poněkud blízkém léž: na Zlaté hoře 

 u Teplic v Cechách (Wiesbaur). 



e) macropetala Borb. I. c. p. 552. Ostnitost jako u a) typica, 

 a však iistky větší zastřihovaně pilovité; zuby skoro 



