- 1141 - 



zřídka výše. V brněnském kraji: ii Křlin (Ihoimer), ii Blanska, Jedovnic a Svi- 

 tavy (Makowsky), u Vochoze a Brusného u Lomnice (Pluskal), kolem Kunšlálu 

 a Oleánice (Clupek), u Štěpánova blíže Boskovic (Spilzner), pastviny ii Evanovic, 

 Olší u Velk. Meziříčí. Ve Znojemsku : Jcnešov u Náuitislě (Roemer). V česko- 

 moravském pohoří : na lukách za velkým rybníkem u Jihlavy, ii Leskovic 

 a Panských Dubenek (Pokorný), u Ces. Rudolce, Maléjovic, Nov. vsi, Slavělína, 

 Maryše, Slalkova, Růžené, a obecný na lukách kolem Slavonic, řidčeji na hra- 

 ničních lukách pod Kohlberkem u Kadolce poblíž Slavonic (Oborny), Rosičky 

 a Hradisko (Krejč), Mal. Lhola, Borovná, Olší, Svéllá, Raděnice, Byslrice n. P., 

 Ždánice, Věchnov, Písečný, Nelín, Měřin, hojný u Nov. mčsla, Bokyhiá, Vršany, 

 Kadov, Pohledec, hojný u Ždáru, Zámek Ždár, Šlakhamry, Neudek, Přední 

 Hamry, Radomín, Mčlkovice, Jimramov, Nov. Jimramov, Javůrek, Borovnice. — 

 V Olomoucku : na Fichllichu u Střelné (Burghauser), u Roudna a Berouna 

 (Rieger a Gans), u Teplice (Pánek)!, luka u Karlova a Janovic (SchierI)!, v Je- 

 seníku ješlé kolem Svýcarny a ve Velk. Kotlinč (Oborny). Ve východní části : 

 louky na Javornících u Halenková (Bubela), louky u Kavalčanky v Beskydách 

 (Gogela), u Podstatu, Boškova a Domašova. Ve Slezsku: kolem Těšína (Wim- 

 mer). Koňská a D%iegielow (Kolbenheyer), kraje rolí u Waldenburku (Theimer), 

 rašeliniště u Reivízu (Vierhapper) ! 



II. Trifoliastrum Ser. Listeny s jednoduchou neb často 2klanou špičkou, 

 jednoduše brvité. Kalich namnoze lOžebrý, zřídka Sžebrý. Koruna bílá neb 

 červená, v čas květu bylinná, posléze suchomázdřilá. Lusk delší než kalich, 

 1 — -Gsemenný, přisedlý. 



1. Bylina jednoletá. Květy malé, velmi krátce stopkalé ; koruna kratší ka- 

 licha, zuby kalicha za plodu nazpět ohnuté. Lusk 2semenný. 



1393. T. parviflorum Ehrh. (J. malokvětý). Lodyhy přímé, 

 namnoze větvité, žlutozelené, i s listy lysé, z oddenku 1 neb více. 

 Lístky skoro přisedlé, opakvejčité neb opakvejčité po- 

 dlouhlé, silně žebernaté, nestejně ostře pilovité. Pa- 

 listy suchomázdřité s koncem kopinatě šidlovitým. Hrozny strbou- 

 lovité, kulaté, husté, krátce stopkaté, stopky kratší 

 listu podporovacího. Listeny šidlovité. Trubka ka- 

 liš ní vynikle žebernatá, nažloutlá, trochu pýřitá, kratší než zuby 

 kopinatě šidlovité , tuhé, nazpět ohnuté, 3žilné, plodem 

 uzrálým jednostranně rozčísnutá. 



V. 005 — Oi5 m. Plátky bílé, usvadlé červenohnědé. T. strictum 

 Schreb. 



Q Květen, červen. Výslunné a suché kopce, pastvy, kraje rolí, hráze, 

 posud jen ve znojemském kraji porůzný. Kopce kolem Znojma a Jaroslavic 

 úklony údolí Hradnice, nejkrásněji pod klášterní zahradou u Hradiště a odtud až 

 k Sv. Antoníčku roztroušen, na Kraví hoře, úklon k Sedlešovicům, zde s T. striatum 

 L. pospolu, na Šibeničníku a Sexenberku mezi Našeticemi a Bohumělicemi, 

 u Derflic, na Kamenném kopei u Tasovic, roztroušen u Strachotic (Oborny). 



2. Bylina vytrvalá. Květy na delších stopkách, koruna delší kalicha. Lusk 

 podlouhlý, 2 — 4semonný, z kalicha plodního se zuby přímými vyčnívající. 



1394. T. hyl)ridum L. (J. zvrhlý, bílý). Lodyha vystoupavá 

 neb přímá, jednoduchá neb větvitá ajakož i listy a kalichy 



