- 1145 - 



* T. incarnatiim L. (J. nachový). Lodyha přímá jednoduchá 

 neb od spodu větevnata, tak jako listy huňatá. Lístky 

 opakvejčité, zpředu zoubkované, často mělce vykrojené. P a 1 i s ty 

 vejčité, příšpičaté, mázdřitó, žilnaté. Klas ve j čitý neb 

 podlouhlý, posléz válcovitý. Kalich 10 žebr ý, přilehle bělo- 

 huňatý, zuby jeho kopinalě šidlovité, dosti stejné, dlouze 

 b r v i t é. 



V. 0'20 — 080 m. Koruna krvavě červená, zřídka růžová neb bílá, 



Q Červen, červenec. Původem z jižní Evropy, u nás někdy pčslovaný 

 a mísly zdivočelý. V brněnském kraji' na některých místech u Brna, jako na 

 Černých polích (Haslinger), druhdy zdivočelý na Špilbcrku (NiessI a Czížek), 

 zdivočelý u M. Třebové (Czerny), zdivočelý u Líšně, Lelekovic a Ivančic. — 

 V Prostějovsku: zdivočelý na Bialné za Hrdiboí-icemi a na Horkách u Drahan, 

 kdež dříve se pěstoval, u Krasického rybníka, zavlečen podél nové trati od 

 Prostějova do Třeboviček a od Proslějova až do Džbclu (Spitzner). Ve Zno- 

 jemsku: kolem Hrušovan (Ripper) a kolem Dudkova pěstovaný; ^mezi jetelem 

 u Jaroslavic, zde bezpochyby jen zavlečený (Oborny), u Nov. měsla zřídka 

 pěst. (Havelka), Telč, Velk. Meziříčí, Balín, Žďár. — Kolem Prostějova setý 

 (Zahradník), u Šumberka (Paul), v lese u Janovic (Schierl), náspy trati u Konic 

 (Dr. Hanáček). Pořídku pěstován u Prusenovic (Červinka), zřídka zdivočelý u Li- 

 topecen (Palla), na polích u Propasti u Mor. Teplice a na polích poblíž Skalky 

 u Hranic, pole u Podslálu. — Porůznu pěstován u Místku (Gog-ela). Zdivočelý 

 u Kylešovic ve Slezsku (Svěrák). 



b) Klas krátce stopkatý, jednotlivý neb druhý menší vedle něho, dvěma 

 nejhořejšími listy částečně obalený. Bylina mnoholetá, bez střední rozetky listův, 

 s lodyhami konečnými. 



a) Kališní trubka 20žebrá, dolení její zub více než 2krát delší ostatních. 

 Lístky chruplavičně zoubkované. 



1300. T. alpestre L. (J. podhorní.) Lodyha přímá, na» 

 mnoze jednoduchá, tak íjako řapíky dosti přilehle neb nahoře 

 často od st ál e chlu p a t á. Lístky kopinaté neb čárko- 

 vitě kopinat é.Uupé neb špičaté, vyhlodaně zoubkované, poslední 

 větvičky žeber rovnovážně ku kraji odbíhající, na 

 líci lysé, vespod přilehle roztroušeně chlupaté až huňaté. Palisty čár- 

 kovitě kopinaté, se špičkou dlouhou, čárkovitě šidlovitou, podél žeber- 

 naté, mázdřité, celokrajné. Klasy kulaté neb vejčité, namnoze 

 po 2, dolení menši, obalené a kratičce stopkaté. Kalich hu- 

 ňatý, zuby jeho kopinaté šidlovité, přímé, dlouze brvité^ 

 nej dolejší silnější a v í ce než 2krát delší ostatních. 

 Trubka korunní znenáhla ztížená. Pavézka podlouhlá, vzhůru ohrnutá. 

 Lusk 2chlopně pukající. Oddenek větevnatý, vícelodyžný. 



V. 0-20— 0-40 m. Koruna sytě až temně nachová. Listy dosti tuhé. 



2j- Červen, červenec. Výslunné a keřnaté kopce, světlé háje, lesní luka, 

 křoví. V střední a jižní části hojný jinde porůzný. V brněnském kraji: v jižní 

 a střední části obecný (Makowsky), kopce v okolí Brna, u Obran, Bílovic, Nov. 

 hradu, Adamova, u Mčnína a j. nikoliv řídký (Oborny)!, u Urásova a Lomnicky 



