— 1146 — 



Pluskal), hojtiý u ^lapanic a Ostrovačic (Niessl), f»rysice a Drnovice u Vyškova 

 (Spilzner), u Ivančic (Schwoeder), u Krumlova (Zimniermann)!, u Klobouk (Slei^er)!, 

 Líšeň, Mordovna, Kanice, Aičmanice, Maloměřicc, Karlouzy, Rečkovice, Medlánky, 

 Ořešín, Kuřím, Žernůvka, Senlice, Černá hora, IJejkovice, Boskovice, Vanovice, 

 Komín, Bystrc, Písařky, Kohoutovice, Červený kopec, Žebélín, Bohonice, Boso- 

 nohy, SlřeUce, Oslavany, Modricc, Syrovice, Slavkov, Bučovice, Nesovice, Dra- 

 žovice, Drnovice, Ždánice, Židlochovice, Hustopeč, Morkůvky, Kobylí, Velk. Pavlo- 

 vice, Budkovice, Vedrovice, Olbramovice. — V Prosléjovsku : na Obrové noze, 

 v Hatích u Brodku, na Záhoří, u Křenúvek, na Kněží hoře u Krunisína, na 

 Okluce u Hradiska (Spitzner). Ve Znojemsku: kolem Náměště (Roemer), Jevi- 

 šoviee, Vranov, Cížov, Hardek, Devět mlýnův, Šatov, v Frauenholce u Tasovic, 

 v Purkrábce a Tvořihrázkém lese u Znojma, u Hodonic, Podmole, Velk. Ma- 

 šovie, na Polavských a Mikulovských kopcích dosti obecný (Oborny). V Ji- 

 hlavsku : u Panského a Koskova mlýna u Jihlavy (Pokorný), údolí Dyje u Star. 

 Hobzí (Oborny), Mor. Budějovice, Nová Říše, Zvoleňovice, Borovná, Velk. Mezi- 

 říčí, Křenička u Balína, Bystřice n. P., Žďár. — V Olomoucku: ojediněle v lomech 

 u Hněvotína (Mik), Hofberk u Domašova. — V uh. hradištském kraji: v Oboře 

 u Kroměříže (Palla), les Plechovec a na úklonech Dúbravy k Moravě u Bzence 

 (Bubela), na Javořině (Holuby), Bohatec, Strážnice, Radčjov, Velká, Filipov, Straní, 

 Uh. Brod, Prakšice, Havřice, Suchá Loza. \c východní části: Koslelecký les, 

 Ochoza, háj nad Jankovicemi, Lysina u Tučap (Červinka), u Nov, Jičína (Sa- 

 pelza), Chrastešov, Dešna, Pozděchov (Ig. Pouč), Hranice, luka v Kyslířovských 

 selských lesích. V Těšínská. — U Opavy (Svěrák). 



(j) Ibicolor Rchb. Bylina nižší, lodyha též nahoře přítiskle chlu- 

 patá. Plátky bílé neb světle růžové, pavézka nachová 



Řidčeji: úklony v údolí Dyje u Znojma a Popic (Oborny). 



1301. T. riibens L. (J. válcovitý). Lodyha ztuha přímá, 

 namnoze jednoduchá islistylysá. Lístky přítuhé, kop i- 

 naté neb čárkovitě kopinaté, tupé, hrotité a útle hrotitě 

 pilovité, hustě a vynikle žilnaté, poslední větévky že- 

 ber ku kraji rovnovážně odbíhající. Palisty by- 

 linné, kopinaté, ku konci drobně pilovité, dlouze zakon- 

 číte, podél žebernaté. Klasy podlouhlé, válcovité, jedno- 

 tlivé neb po 2, namnoze dloužeji stopkaté, pročež sotva oba- 

 lené. Kališní trubka lysá, zuby její šidlovité, hu- 

 ňatě brvité, zub dolení silnější, několikrát delší než 

 ostatní. Trubka korunní k dolejšku znenáhla ztížená. Pavézka vej- 

 čitě podlouhlá, vzhůru ohnutá. 



V. 040 — 060 m. Koruny nachové. Klas nejprv huňatými osi- 

 nami kališních zubů nahoře čuprynatý. 



'^■ Červen, červenec. Keřnalé a kamenité kopce a stráně, světlé, suché 

 lesy, v střední a jižní části rozšířen, jinde porůzný. V brněnském kraji : Písařky, 

 Hády u Obran, u Adamova a Mor. Třebové (Makowsky), u Šerkovic a Cebína 

 (Pluskal), v Tuřanském lese (Czížek), u Ivančic (Schwtteder), les u Kurdčjova 

 (Schierl), u Klobouk (Slcigor), obecný les a na kopcích kolem Krumlova (Zimnier- 

 mann), vinice a Panáčkův les u Obran, Doubravník, Kraví hora, západní svah 



