- 1148 — 



pavézka vejčitě kopinatá, prodloužená. Lusk víčkem 

 kolkolem obříznutým^ p u k a j í c í. Oddenek větevnatý, vícehlavý, 

 vícelodyžný. 



V. 0-20— 040 m. Koruny žlutavě bílé s pavézkou někdy ku 

 konci do nachová zbarvenou, po odkvětu ryšavé. 



'^■ Červen, červenec. Svěllé, suché losy, líraje lesňv, lířoví, lesní luUa, 

 v teplejší pahorkatině a Beskydách rozšířen, jinde porůzný. V brnCnském kraji : 

 v Písařkách u Brna až k Žebělínu, v údolí Svratky od Veveří až k hradu Pern- 

 štýnu (Makowsky) ! , Kvělnice u Tišnova (Reissek)!, Kohoutovice 3 Bosonohy 

 u Brna a u Rosic směrem ku Kratochvílu (Niessl)!, Nikolř.ice (Šebesla), kraj 

 lesa u Kurdějova (Schierl), les Hložek u Klobouk (Sleiger)!, u Ivančic (Schwoe-^ 

 der)!, kolem Oslavan (Roemer), Lískovec, Střelíce, Ždánice. — Ve Znojemsku: 

 na Pelcberku u Milfrouna, Kukelaj u Nesechleba, Kraví hora a údolí Leskavy 

 u Znojma, (Oborny), neroste, jak se zdá, v česko-moravskéni pohoří. V Olo- 

 moucku : v méslské dřevové zahradě a j. u Olomouce (Mik), u Milkova (Sla- 

 víček). V uh. hradišiském kraji: v Oboře (Zahradník) a za chmelnici u Kromě- 

 říže (Palla), v Hodonínském lese, na míslě trochu vlhkém v levo při cestě od 

 Cejče do Hodonína (Uechtritz), mýtiny nad lesem Hájem u Bzence (Bubela), na 

 Javořině, a Lopeniku (Holuby), Val. Klobouky (Sapetza), les Královec u Poteče, 

 Rozsoší u Příkazu, Zděchov. — Ve východní části: kraje lesní pod Lysinou 

 u Holešova (Červinka), u Rusavy (Sloboda), zde hojný jako ú Borcův ald., 

 u Hoštálkova. ■ — U Vsetína (Bubela), jako Hluboký, Nivky ald., u Halenková, 

 hřebenem Javorníkův, Velk. Karlovice, Rožnov. — Štramberk a Helfenštýn 

 (Schlosscr)!, liojný u Jasené a Si. Jičína (%. Pouč), u Příbora, Lhotky, Polonii, 

 Kolzendorfu, Něm. Jasenic a Nov. Jičína (Sapetza), na několika místech u Frýd- 

 landu (Oborny), na mezích a travnatých nu'stech. v celém okolí Místku až k Bruš- 

 perku (Goyela). Ve Slezsku: luka na úklonu Lysé hory, u Lubna a u Malenovic 

 (Oborny), u Uslroně (Wichura), liřbilov byslrzický a u Karpentny (Kols.chy), 

 u Jaklaře blíž Opavy (Svěrák). 



c) Klasy jednotlivé neb po 2, krátce stopkaté, obalené. Stopka klasu 

 konečného s článkem lodyžním mezi oběma obalnými listy ± srostlá, zřídka 

 prostá. Bylina mnoholetá, se střední rozelkou a postranními lodyhami. 



1304. T. prateiise L. (J. luční). Lodyha položená neb vystou- 

 pavá a tak jako celá bylina + přítiskle chlupatá, pěstováním olysajíci. 

 Lístky celokrajné neb nezřetelně zoubkované, vejčité, dolejší též 

 okrouhle vejčité, vykrojené. P a 1 i s t y mázdřité, žebernaté, 

 vosinu štětičkovité chlupatou vybíhající. Klasy 

 kulaté neb vejčité, namnoze přisedlé, obalené. Kalich 

 10 ž e b r ý, chlupatý, zubyjehoosinaté. Lusk víčkem ob- 

 říznutým pukající. Oddenek trsnatý. 



V. 015 — 40 m. Koruny nachové, zřídka bílé. 

 '^■ Červen—podzim. Luka, pasivy, travnaté porostlé stráně, meze, od 

 roviny až k vysokým horám obecný, často pěstovaný. 



3Í)5. BoťycnUim Touni. Jíílojetel. 



1305. I), suftrntieosiim Vili. (B. pětilistý). Polokeř s větvemi 

 rozloženými. Letošní lodyhy vystoupavé neb přímé, větvité a jako 



