— 1193 - 



pému dolejškii zúžené, příliskle bělošedě chlupaté. Oddenek krátký, na 

 podzim rozetky málo se prodlužující ženoucí. 



V. 0"20 — 0*35 ni. Květy větší než u E. Lamyi, růžové. 



2|- Července, srpen. Mezi rodiči pořídku. V údolí Dyje u Znojma ve 

 2 tvarech, z nichž jeden E. montanum bUžší, s listy žlutozelenými stříčnými, 

 přílupými a slabě zoubkovanými, vejčilě podlouhlými, na spodu skoro celokraj- 

 nými, leč od E. molanum listy zřetelně sbíhavými rozdílný, druhý tvar má listy 

 podobné listům E. Lamyi, lodyhou však připomíná nám E. collinnm; podobný 

 tvar vyskytuje se též v Kozím žlebu u Obran; kvéty v obou případech málo 

 vetší než květy E. Lamyi (Oborny). 



/?J Hoření listy lodyžní širokým dolejškem přisedlé, výhonky nadzemní, 

 později kořenující. 



1365. E. obscuriim Schreb, (V. tmavá.) Lodyha vystou- 

 pá v á, namnoze větvitá, větví obloukem odstálých, řidčeji 

 vzpřímených, doleji na stopách listních, nahoře kolkolem řídce a jemně 

 pýřilá. Stopy listní vyniklé, namnoze spojené, toliko 

 nejhořejší, řidčeji též prostřední zcela neb trochu oddělené. Listy 

 kalně zelené, málo lesklé, stříčné, oddálené, nahoře často stří- 

 davé, podlouhle kopinaté až kopinaté, vykrajovaně 

 oddálené žláznato-zoubkované, brvité, spodem okrou- 

 hlým přisedlé neb v kratičký, široký řapíček stažené, prostřední 

 též někdy listovi tým spodem trochu sbíhající, nejdolpjší v krátký 

 řapík ztížené. Poupata elliptická, tupounká, nezřejmě za- 

 špičatělá, přilehle šedochlupatá. Tobolky jemně pýřité, s hra- 

 nami oble tupými, na plochách s hlubokou rýhou, mnohem 

 menší a kratčeji zašpičatělé než u předešlých. Výběžky silné, dosti 

 tlus.é, provazovité, s listy oddálenými, hořeji vždy většími. 



V. 030 — 0*80 m. Plátky světle nachové, malé, jen tak jako u E, 

 Lamyi. E. chordorrh zum Fries, E. virgatum Fries, E. tetragonum Tausch., 

 E, obscurum Rchb. 



2j- Cervenpc, srpen. Pramenitá a bařinná místa, luční příkopy, rašeliny, 

 lesní a horní potůčky v hornatějších polohách a v predhoří hojná až obecná, 

 v pahorkatině řidčeji, v nížinách jižní Moravy neroste. V brněnském kraji : 

 Čertův zmol u Brna (Schur), pochybno zda-li tcd ještě? Ve Žbánovském a Pten- 

 ském žlebu poblíž Prostějova (Spitzner). typický žleb u Znojma (Oborny), 

 u Přerova (Zahradník jako E. tetragonum L). V česko-moravském pohoří hojná: 

 při Vopavce u Dačic, u Ces. liudolce. Nov. vsi, Růžené a v celém okolí Sla- 

 vonic skoro na všech lukách, u Vallinova, Maryše a Matějovic (Oborny), Nová 

 Říše, Telč, Mal. Dyjice, Krahulci, Olší, Borovná, Mal. Lhota, Ratkov, Stracho- 

 ňovice, Urbanov, Velk, Meziříčí, Balín, Raděnice, Pikarec, údolí Nedvědiěky, 

 Věchnov, Bystřice, Vítochov, Chudobín, Nov. město, Vlachovice, Rokytná, Vr- 

 šany, Pohledec, Ždár, Zámek Žďár, Jimramov, Javorek. — V severní Moravě 

 a Jeseníku dosti hojná: u Wiesenberka, výstup ku Mravenčímu vrchu a ve 

 Vlčf jámě (Oborny), Velk. Losin, Bukovice, Nov. ves, Pekařov, N. Bohdíkov, 

 Vsíkov, Krumperk, Mal. Morava, Star. město, Chrastice, Rymařov, Budišov. — 



