— 1248 - 



k (cnicnii (Makowsky), Machova luka poblíž Javorníka, Uh. Brod, Bojkovice, 

 Val. Klobouky. — Ve východní části: u polokiiv u Rusavy (Sloboda), u Vsetína 

 (Bubela), u Rožnova (Dr. K. Hanáček), u Vyzovic (Ig-. Pouč), u Šlramberka, 

 Nov. Jičína a Hranic (Sapetza), hojná v krovištích u Místka (Gogela), Hradišov, 

 Zdéchov, Halenkov, Kičera Cerňanská, hřebenem Javorníkův, hojná uVelk. Kar- 

 lovic, na Milonově, Vysoké, luka u Salajky, Star. Hamry, Ostravice, Frýdland, 

 Metylovská Hůrka u Melylovic, Senov, Žilina, Mor. Ostrava. — Ve Slezsku: 

 Butosonka pod hřebenem Lysé hory, Malenovice, Pržno, Moravka, Lomná. — 

 Tčšín (Kolbenheyer), jako v lese Zabřeg-u ald., Boguáovice, Koňská, Vítkov, 

 Odry, Krnov, Vrbno, Ludvíkov. — Karlovská studénka (Niessl), obecná v okolí 

 Vidnavy (Vierhapper), Tomašov, Adolfovice, Buchelsdorf, Frývaldov, Lípová. — 



* Ch. aureiím L. (K. zlatoplodá.) Lodyha hranatě rýhovaná, na 

 dolejších uzlinách stlustlá, doleji mrtnatá neb delšími odstálými chlupy 

 srstnatá. Listy nelesklé, měkké, 3krát zperené, lístky přitiskla hustě 

 brvité, z dolejška vejčitého, peřenoklaného v kopinatou jednoduše 

 pilovitou špičku povytáhlé, jich ušty kopinaté. Plátky bílé Plody 

 podlouhle kuželovité, hnědé se žebry žlutavými. Gnělky nejvýše 2krát 

 delší než cibulkovitý terč plodníi 0"50 — 1*20 m. Myrrhis aurea AU. 



2j- Červen, červenec. Meze, kamenitá místa, kraje lesní, křoví, pro území 

 pochybná neb udání v údolí Tise v severní Moravě novějším pozorováním ne- 

 zjištěno. 



b) Lístky obalíčkův a plátky brvité. 



1438. Ch. hirsutum L. (K. chlupatá). Lodyha přímá, oblá, rý- 

 hovaná, pod uzhnami sotva napuchlá, nahoře větvitá a jako listy srst- 

 natá neb skoro lysá. Listy 2krát trojené zpeřené, lístky 

 hluboce peřenoklané, nestejnostranně vejci té, ušty 

 vcjčité, pilovité, konečný skoro kosníkový. Obal žádný neb llistečný. 

 Obalíček mnoholistečný, lístky jeho velmi nestejné, 

 brvité. Plody podlouhle kuželovité, ku konci zúžené. Gnělky 

 ztuha přímé, několikrát delší než slabě stlustlý terč 

 plodní. Oddenek válcovitý, č ánkovaný, vícehlavý. 



V. 040 — O 80 m. Plátky bílé neb růžové. Pošvy listů dosti na- 

 dmuté, brvité. Myrrhis hirsuta Scop. 



2j- Květen, červen, v horách později. Vlhká bařinná neb pramenitá místa, 

 stinné lesy, lesní potůčky, v hornatých krajinách a predhoří až do žlebů vy- 

 sokých hor hojná, v rovině a teplejší pahorkatině neroste. V brněnském kraji: 

 kolem Adamova, v údolí Punkvy u Blanska a na Šenhengslu u M. Třebové 

 (Makowsky), u Svitavy (Niessl). u Pistovic a Protivanova (Spilzner), od Býčí 

 skály až do Krtin, Mal, Bukovina, Holštýn. — V Proslějovsku: ve Vícóvském, 

 Bepešském a Stínavském žlebu, na Okluce, v Šebeslově žlebu, u Drahan, 

 v Chřtánu, u Repech a Baldovce (Spitzner). V česko-moravském pohoří hojná: 

 obecná v lesích kolem Jihlavy (Pokorný), Vilímovský les a v lesích u Heraltic 

 poblíž Třebíče (Zavřel), na úpalí Kohlberku u Slavonic, na trojí hranici zemské 

 II Maryše, v údolí Dyje u Slar. Hobzí (Oborny), v Ochoze u Nov. města, 

 v Zátokách za Nov. vsí (Havelka), Mal. Dyjice, Dobrá voda, Javořice a při 



