— 1255 - 



/?) pumila Berdau Fl. Cracov. Keř nižší. Listy malé, v řapík 

 zúžené, po kraji, na nervech a vespod chlupaté, rapíky obyčejně měkce 

 chlupaté. R. saxatilis W. Gr. 



Na skalách pořidkii. Údolí l>yje u Znojma (Oboriiy), Víska u Opavy (W. 

 Gr.), údolí Rokylné u Krumlova. 



464. Fraiigula Haller. Krušina. 



1448. F. alnus Mill. (K. obecná.) Keř s větvemi bez- 

 trnými. Pupeny bez šupin obalných. Listy z rete 1- 

 n ě j i střídavé, z mládí řasnatě složené, lepké, elliptické neb opak- 

 vejčité, cel o krajné až slabě vykrajované, vespod na nervech pří- 

 tiskle chlupaté, posléze přílysé, po obou stranách s 8 i více 

 šikmými, rovnoběžnými, podél kraje listového se spojujícími, 

 vyniklými žebry. Květy úžlabní stopkaté, podél letoroslu nahoře 

 chlupatého v svazcích 2-vícekvětých. Kalich 5zubý, zuby 3hranně ko- 

 pinaté, přímé. Peckovice kulatá. 



V. 1-50 — 3*50 m. Plátky malinké, bílé. Peckovice nejprv čer- 

 vené, pak černé. Rhamnus frangula L. 



ť Kvt-len — září. Lesy, křoví, kernalé stráně, mokré olšiny, u polokův, od 

 roviny až na liory do oblasti Sorbus dosahující; jako na Pradědu a ve Velké 

 kollinč (Uechlritz a Oborny). 



87. Řád. Ampelideae Kunth. Révovité. 

 465. Vitis L. Réva. 



Kalich 5zubý, opadavý. Plátků 5 s konci svými spojených a na 

 dol.jšku obříznutě opadávajících. Tyčinek tolikéž. Blizna hlavatě ter- 

 čovitá. Bobule 2 — 3pouzdiá. 



* V. vinifera L. (R. vinná.) Listy srdčitě okrouhlé, 3— 51aločné, 

 hrubě špičatě zubaté, z mládí na rubu vlnatě huňaté, posléz olysající 

 až zcela lysé. Palisty příblánovité, úponky vidličnatě větvité, tak jako 

 květenství naproti listům stojící. Květy obojaké, u zdivočelé byliny 

 často mnohomanželně 2domé, drobné, žlutavozelené, v kytkovitých 

 latách. Kmen vyhání ročně popínavé listnaté výhonky. 



ť Červen. Pochází z Kavkazu, v nejnovější době byla proť. l*jkorpilem 

 l('ž na Balkáně sainorosllá nalezena. Pěstuje se v nejrůznějších odrůdácli vo 

 velkiMii: v okresu znojemském, jaroslavickém, mikulovském, krumlovském (Oborny), 

 hustopeěském, vyškovském, kyjovském a uhcr.-hradišlském, zde ještě v okolí 

 Strážnice a 1860 ješlě u Velké. Na vinohradech kosířských, u Prostějova, kdež 

 v 15. a 16. století se pěstovala, nyní jen poskrovnu zdivočelá (Spilzner), zřídka 

 na polích u Prusenovic, Bílasku a Domaželic pěstovaná (Červinka). Kolem Brna: 

 u Židenic, Obran, Husovic, Karlouz, na Žlutém a Červeném kopci, u Cernovic ald. 



*Ampelopsis quinquefolia Mchx (Réva pělilistá, divoká). Kmen vy- 

 hání popínavé až 12 m. v. listnaté výhonky. Listy 3 — 5 četné, lysé, lístky vej- 

 čiié neb podlouhlé, zašpičatělé, hrotitě pilovité. Květy v latě chocholičnaté oproti 



