— 1300 — 



1517. I). Poiiteiiderae Keni. (H. iemnoriulý.) Lodyha přímá, 

 tuhá, tupě 4 h .' a n n á. Listy neplodných výhonků prodloužené, 

 čárkovité, na květonosné lodyze širší, čárkovité, zašpičatěli , 5žilné, na 

 kraji dra'^lavé, pošva listu více než 4krát delší šířky li- 

 stové. Listeny obalu nahnědlé, osinaté, as zdélí polo- 

 vice trubky kališní, vnější opakvejčité, vnitřní vej- 

 čité, úžeji suchomázdřité a kopinatě zúžené, v krát- 

 kou osinu ponenáhlu, vnější náhle zakončené Květy 

 malé ve svazečcích hustě nahloučených, 6 — 20 k v ě- 

 t ý c h. Kalichy 2krát menší než u předešlého, tmavonachoyé, rýho- 

 vané, zubů. Shranně šidlovitých. Plátky malé; čepel zdélí polo- 

 vice svého n e h tu, rhombická neb opakvejčitá, drobně a nehojně 

 zoubkatá, lysá. 



V. 25—0*50 m. Plátky nachové, bledě růžové. D, atrorubens 

 Aut. Hung. vix All., D. atrorubens Rchb. icon, fl. Germ. a D. diutinus 

 Rchb. part. non Kit. 



4 Červen, červenec. Suché kopce, Iravnatá místa, v střední a jižni části 

 porůzný. Kozí hora u Komína, stráné u Voslopovic, squainis inembranacco- 

 marginalis, Mariánská studénka u Krumlova, Leskoun u Vedrovic, u Hustopeče, 

 Čejce, pod Katovnou u Kobylí. — U Nikolčic (Šcbesla), Sv. Florianek u Bzence 

 (Uechtrilz 1855 a Bubela), luka na Dúbravč u Bzence směrem k Hodonínu 

 (Wetschky 1876). 



B. Caryophyllus Serinye. Květy s delšími stopkami, ve volném, 



zřídka trochu zlaženém vrcholíku, aneb jednotlivě konečné. Čepel plátků široká, 



zpředu -^z. hluboce zubatá, podél nehtu s 2 vyniklými podélnými řasami. Pošvy 



listů krátké, zdélí neb kratší, řidčeji až 2krát delší šířky listové. 



1518. D. (leltoides L. (H. kropenatý.) Bylina položenými, vě- 

 tevnatými pníčky volně trsnatá. Lodyha vystoupavá, dlouho- 

 větevná, nahoře latnatá, 3— 7kYětá, řidčeji Ikvětá, jedno- 

 duchá, i s kalichem jemně mrtnatá neb přilysá. Listy čárko- 

 vité kopinaté, špičaté, dolejší tupé, ku spodu klínovitě zúžené, na kraji 

 a kýlu jemně pilovitě draslavé. Listeny obalní 2 — 4, e 1 1 i p t i c k é. 

 s delší špičkou, bylinné, po kraji rnázdřité asi o polovic 

 kratší trubky kališní. Trubka kališní válcovitá, 

 zuby její kopinaté, málo se kryjící. Plátky klínovité, zpředu 

 zaokrouhlené, ostře zubaté. 



V. 0"20 — 0'40 ni. Plátky karmínové, bíle tečkované, s nachovýnn 

 klikatými příčnými páskami, velmi zřídka stejně bílé. L sty travozelené, 

 řidčeji nasivělé. 



2|- Červen — září. Luka, trávníky, meze, kraje losni; v půdě křemeníte, 

 v studenější pahorkatině a předlioři obecný, v teplé pahorkatině pořidku, v ro- 

 vině jižní části neroste. V brněnském kraji hojný, v sevcřui části od Hadův 

 u Obran a Kartouz až k hranici zemské. S bílými květy: Popickí- návrší 



