— 1305 - 



Q Cervonec, srpen. Rolo, iihory, puslá a písečná mísla, zvláště mozi 

 Inem, v sludeiiojší |)ahorkalinči rozšířena, jinde jen zavlečena neb neslálá. — 

 V Olonxoncku a v sev. Moravě: na Tulelberkti n Ulouiouce (Vogl), břehy Sá- 

 zavy II Zábřelia (Pánek), rozlroušena kolem l^umberka (Paul), hojněji v údolích 

 Jeseníka, jako kolem Velk. Losina, Sobolína, Teplice, Maršíkova, Wiesenberka, 

 Slar. měsla, Koldšlýna a(d. (Oborny)!, Pelrovice, Liidvíkov, Bnkovice, Rejholice, 

 Winkelsdorr, Nov. ves, — Dle Kolka u Bzcnce; --d Lubiny až po samou Ja- 

 vořinu, role u Vyškovce (Holuby). — Ve východní části: u Brusného pořídku 

 (Červinka), u Velk. Bystrice pod Radhoštem (Spitzner), velmi hojná iia poli od 

 hory Cholárii směrem k Rusavě, mezi Vsetínem a Lásky na písčitých březích 

 Rečvy, zde pořídku (Bubela), u Jasené a Vyzovic (Ig. Pouč), u Nov. Jičína, 

 Valšovic a Kozlovic (Sapetza), na rolích u Palkovic (Sapelza a (logela), Hodo- 

 ňovic a Mal. Kunčic porůznu (Gogela). — Ve Slezsku: u Těšína (Wimmer), 

 u Ustroně (Kolbenheyer), Byslřice (Ascherson), Tomášova (herb. sil.)!, Doln. Lí- 

 pové (Ueehtrilz)!, Frývaldova (Fiek)!, a Javorníka (Peck), Bucheisdorť, Adolíovice, 

 Dolní Tomašov při výstupu na Drehberk. — Vidnava, v Červeném gruntu, 

 u Doln. forstu, Vlčic, Sorg-sdorfu, Waldecku, Kraulenwalde, Friedberku, Zig- 

 liarlie, Sandhublu, Mikulovic, Zuckmantlu a j. v okolí Vidnavy hojná (Vier- 

 liapper). 



* S. conica L. (S kuželovitá). Lodyha přímá, jednoduchá 

 neb nahoře vidličnatá, šedopýřitáa zčásti lepkavá. Listy 

 dolejší klínovitě kopinaté, hořejší čárkovitě kopinaté. Vrcholíky 

 1 — 3 květe, řidčeji vicekvěté, konečné, dosti volné. Kalichy 

 válcovitě-, za plodu zvětšením vejčitě kuželovité, na spodu 

 břichaté, lepkavě p ý ř i t ó, 30 ž e b r é, zuby k a 1 i š n í kopi- 

 naté šidlovité. Plátky opaksrdčité, růžové. Tobolka skoro při- 

 sedlá. V. 0-15 -0-30 m. 



Q Květen, červen. Písečná pole, hráze, trávníky, velmi pořídku a nikde 

 zdomácnělá. Na trávníku v jedné zahradě v Cejči 1883 ve 2 kusech. Náspy 

 trati u Bzcnce (Sapetza a Uechtritz), zde zašla a nebyla později ani Bubelou 

 ani jinými botaniky více nalezena. 



Ď) Plátky 2 dílné neb 2Ulanné. 



«) Kalich trubkovitý, lOžebrý, bez žilek sifkovitě spojených. Plátky v pou- 

 pěti skroucené. Květy obojaké. 



* S. (liehotoiua Ehrh. (S. rozsochatá). Lodyha přímá, jedno- 

 duchá neb větvitá a jako listy krátce pýřitá a roztroušeně 

 dlouze chlupatá. Listy elliptičně kopinaté až kopinaté zašpi- 

 čatělé, přisedlé, k dolejšku zúžené, dolejší kopisfovité. Květy v k o- 

 nečném neb častěji na spodu vidličnatě rozděleném, 5 — 7 květem 

 líchohroznu, namnoze po 2. Kalichy válcovité, na 

 dolejšku trochu břichaté, k r á t ko s t o p ečn é, lOžebré, srstnaté, 

 nejprve ničí, za plodu ztuha přímé, zveličelé. Zuby 

 kališní vejčitě podlouhlé. Plátky Sklané, bílé. 0-30— 0-65 m. 



Q Květen — červenec. Původem z východní Evropy, u nás jen zavle- 

 čena. Skalnatá místa, kraje vinic. Na Červeném kopci u Brna (Tomaschek) 



