— 1338 — 



měkké, obak šedě mrtnato-pýřité. Palisty kopinaté, 

 dlouze zakončíte, dlouze třásnité, třásně delší než šířka 

 palistův a jako kraj jejich hustěji brvité. Stopky srstnaté, po od- 

 květu k zemi poležené. Kališní přívěsky od stopky květní p o- 

 odstálé. Seinenník roztroušeně pýřitý, Oddenek šikmo vystoupající 

 přímo větvitý, bez výběžkův, větve někdy trochu položené, na konci se 

 svazečky listův. 



V. 0"06 — O' 10. m. Koruna trochu vonná, liláková, nejdoleji bélavá, 

 ostruha bělavá. Byhna šedě měkce a odstále chlupatá, se světle zele- 

 nými širšími listy. V. Opizii Knaf, V. parvula Opiz. 



2|- Březen, duben. Světlé, listnaté háje, keřnaté a výslunné kopce, travnaté 

 stráně, meze, v střední a jižní části porůzná. V brněnském kraji: na Hádech 

 u Brna (Heinzeť)!, na Pracké hoře (Niessl), u Nebovid (Czižek)!, na Polavských 

 kopcích (Uechlritz) ! , u Vedro vic a sice na Leskouné (Oborny)!, u 1. tunelu a ve 

 vinohradech u Obran, Mordovna, Židenické kopce, Stalinské skály, Marientál 

 u Líšně, Ochoz, Sv. Antoniček u Brna, Piybníčky, les za Kartouzy a j. m. 

 u Kartouz, Medlánky, Evanovice, Komín, Panská horka u Bystrce, Holedná a les 

 nad Jundrovem, Písařky, Kohoutovice, údoU Rokylné u Krumlova, Drnovice 

 blíže Vyškova. — V Prostějovsko pouze na Jahodové v sečích Žárovického há- 

 jemství, snad i jinde v Plumlovsku (Spitzner). Ve Znojemsku: v Oboře a v lese 

 při Oslavě u Náměště (Roemer), kolem Mikulova, na úklonech vinohradu u Čí- 

 žova, v údolí Dyje u Hardeku, kolem Lančova a Lukova, u Nov. hrádku, 

 v údolí Dyje u Znojma, Milfrouna a v Popickém žlebu mezi Pepicemi a Trouz- 

 nickým mlýnem u Znojma, hrad Šimberk u Šumvaldu (Oborny). V česko-morav- 

 ském pohoří pořídku: u mlýna Ponša a ve Vilímovickém lese u Třebíče (Zavřel), 

 u Černice, Uhřinova a Velk. Meziříčí. — V uh. hradišťském kraji : les Bzinek 

 u Bzence (Bubela). Ve Slezsku : úpatí Babí 'górky u Těšína (Kotula), dle proC. 

 Svěráka za městským parkem u Opavy. 



1589. V. amMgiia W. et. K. (V. obojetná.) Listy přízemni řa- 

 píkaté, v e j č i t ě podlouhlé, vroubkované, tupounké, skoro lysé, 

 tlusfounké, uťaté neb skrojeně v řapík sbíhající, za 

 květu trubkovitě zavinuté, posléz mnohem větší. Pahsty spodní, kopi- 

 naté, zašpičatělé, třásnité, po kraji lysé neb na konci brvité. Stopky 

 přízemní, nahoře Shranné, lysé, v čas květu přímé, kratší než 

 listy, za plodu položené, s lístenci u prostřed vetknutými 

 Ušty kališní tupé. Bii z na v hákovitě ohnutý zobane k- 

 zúžená. Tobolky vejčité, pýřité neb lysé (^) gymnocarpa Jánka p. 

 sp.); k zemi při tisklé. Oddenek válcovitý, uzlatý, šikmý, nahoře vět- 

 vitý, větve zkrácené a stěsnané, výběžky listnaté 

 žádné. 



V. 0"04 — O' 12 7n. Květy velmi vonné, živě fialové, mezi dloužeji 

 řapíkatými listy skryté. Listy světle zelené, tlusťounké, skoro dužnalé, 

 velmi roztroušeně mrtnaté. 



2j- IJřezen, duben. Místa travnatá, křoví, kraje lesní. Pořídku : u Brna 

 s p') (^Sfhur), u Bzence s /?) (Bubela). 



