- 1344 — 



; I mnolicm řidší iicž c. (V) zmoly u JVlaloiiiřric, a 2, liinelii, Hády a kopce 

 II ( Mjiaii. - — V l.iriiÍMiskťMH kraji : koleni Brna dojsli hojná (Makow.sky), u Loni- 

 iii(c (Pliiskal), n KiobouK'i(Sleigcr)!, n Slavkova, Lodniď a Mikulova (Schlosser), 

 k(i|K;c n Cejče sničreni k Čejkovicůni (Uechlrilz), Marienlál w Mšně, Tvarožná, 

 líoiky a kopce u Židenic {n), Hády u Ohřán až k iiklonňm jejich ti Hilovie, 

 Sv. Anloníček (a el y), les za Karlouzy, Medlánky, Evanovicc, los ifinprlák 

 n Ořcšína («), kopec Čobinka u Cebína («), údoh' Punkvy u Blanska, Kozí hora 

 a j. ni. n Komína, Bystrc, Kraví hora u Žabovřesk («), bh'že střelnice v Písař- 

 kách, les u Kohoutovic, Strelice, Cernovice, Knmilov, Leskoun u Vedrovic. — 

 V Prostéjovsku : u Držovic, na Kosiri, za Ohrozimí, na Skalici a jinde kolem 

 Prostějova roztroušena (Spilzner). Ve Znojemsku: kolem Náměštč (Roemer), 

 Znojmo, Popice, Kounice, Havraníky, Hnanice, Millroun, Hodonice, Mramolico, 

 Podmole, Nov. Hrádek při l^yji Tvořihráz ald. (Oborny). V Jihlavsku : n Zvole- 

 hovic. — U Borovského mlýna u Třebíče (Zavřel). V uh hradištském kraji: 

 u Hodonína (Schlosser), u Bzence, Uomanína a Ořechová (Bubela). Ve východní 

 f'ásii: na Pečavské góře u Star. Jičína a n Nov. Jičína (Sapelza). 



c) Caninae. Oddenek a jeho větve bez šupin, nejprve králkočlenné) 

 pozdčji v konečnou lodyhu vyrůstající a potom bez střední rozetky lupenňV' 

 Blizna v zobánek hákovilč dolů sehnutý zlenčená. Listy podlouhle vejčité až ko- 

 pinaté, na spodu srdčité až klínovité. 



«) Palisty 3 — Bkrát kratší řapíka. 



1505. V. caiiína L. (V. psí.) Lodyha z položeného dolpjška w- 

 stoupající až přímá, lysá neb trochu pýřitá. Listy ze srdčitého 

 neb skoro uťatého dolejška tříhranné, hořejší až vejci tě 

 podlouhlé, tupounké, vroubkované, ř a p í k úzce k ř i d 1 a t ý. Pa- 

 listy 3 až vícekrát kratší než řapík, třásnitě pilovité.. Ka- 

 lišní lístky podlouhle kopinaté, jejich přívěsky uťaté. Ostruha 

 smáčknutá, krátká a široká. 



V. 0'03— 0"30 m. Koruny chrpově modré, na dolejšku žlutavě 

 bílé, ostruha bílá. řidčeji žlutavá. 



a) lucorum R c h b. Listy jak dlouhé, tak široké, hlouběji 

 srdčité. 



/?) e r i c e t o r u m S c li r a d s p. Lodyha položená, kratší 

 005 — 0-15 m. v. Listy menší, lesklé a jako květy, kratčeji rapi kate, 

 palisty delší. Ostruha bělavá. V. pumila Schur. herb. 



7) f 1 a v i c o r n i s S m'. s p. Lodyha položená, nízká i s dlouhými 

 stopkami až 0-10 m. v., poslední proto zdánlivě přízemní (V. acaulis 

 Wimm. et Grab.). Listy vejčité až srdčité, na spodu slabě vykrojené, 

 často trochu šedě nazelenalé. Ostruha žlutavá. 



2}- Duben, kveten. Lesní a suchá luka, keřnalé a travnaté úklony, meze, 

 návrší, v celém území rozšířena, «) a /9) dosti hojná y) roztroušena. V brnčn- 

 ském kraji : Písařky, u Soběšic, Mniší hora u Bystrce (Schur). V odrňdč /í) u Kar- 

 louz, Rečkovic, Evanovic, les Šiberná u Cinzendoria, Lelekovlce, Babí lom, Vra- 

 nov, Kuřím, Sv. Klement u Maloslovic, Kvétnice, Horka a j. m. u Tišnova, 

 Černá hora, Olešná u Blanska, u fludic (byliny velmi malé), Knihnice, Štěpánov. 



