— 1348 — 



řejší vejčitě podlouhlé, až podlouhlé, Palisty velmi 

 veliké, lyrovitě peřenoklané, s ukroj ke m konečným 

 větším, li sto v i tým, vroubkovaným, k dolejšku řapí- 

 kovitě zúženým, Kališní lístky kopinaté, dlouze zakončíte, s ve- 

 likými zubatými přívěsky. Ostruha namnoze rovná, tence válcovitá. 



V. 0'20— 0*60 m. a více. Plátky žluté, fialové neb částečně modré, 

 dolejší temněji čárkovaný. Bylina velice proměnlivá. 



Qj (3 řidčeji 2|.. Duben — podzim. Role, úhory, luka, suché kopce, tráv- 

 níky, kraje lesní, kamenitá a keřnatá místa, od roviny až na předhorí do 900 m. 

 obecná. 



a) a r v e n s i s M u r r. sp. Bylina nízká, as 0*20 m. v., jed- 

 noletá. Plátky malé, kratší kalicha, bledožluté, řidčeji 2 

 hořejší páry lístků trochu fialově skvrnaté, nejdolejší tmavší. 



b) vulgaris Koch. Bylina nízká, as 030 m. v., někdy 

 vytrvalá. Plátky delší kalicha a větší než u předešlé, vše- 

 cky fialové neb 4 hořejší fialové a dolejší žlutý s fialovými žilami, neb 

 jen 2 hořejší fialové a ostatní žluté. , 



c) saxatilis Schmidt sp. Bylina vystoupající, na- 

 mnoze vytrvalá až 0'40 m. v. Plátky veliké, až 2krát 

 delší k al i ch a, dolejší tmavší, 2 hořejší někdy též světlomodré. 



d) \ b^ v celém území obecná, c) na kamenitých a keřnatých místech, 

 řidčeji a sice: v brnčnském kraji: v údolí Svitavy u Brna a Adamova hojná 

 (Makowsky)!, u Nov. Hradu (Schur)!, v Písařkách u Brna, u Veveří a Krum- 

 lova (Oborny), u Oslavan (Roemer), u Obran, Bílovic, Cinzendorfa, Kuříma, So- 

 kolnic, Vcdrnvic ald. Ve Znojemsku: na Polavských a Mikulovských kopcích 

 (Makowsky)!, u Náměště (Roemer), u Hartikovic (Pr. Hanáček), u Senohrad, 

 v údolí Dyje od Chrášfan blíže Bítova dolň, hojná kolem Vranova, Hardeku, 

 Devíti mlýnův, Znojma, Milfrouna ald. (Oborny). V čes. mor. pohoří: Dlouhá 

 stěna u Jihlavy (Pokorný), Zámek Ždár (Schlosser), severně ještě u Františkova 

 blíže Koldštýna (Oborny). Tvar příbuzný, leč nízký a drobnokvětý, s plátky živě 

 žlutými, roste na horských lukách po hřebeni .laworowého u Tyrry blíže Ja- 

 blunkova (Schube, těsto Uechtritz); podobné tvary jsem sbíral u Lomné a u sa- 

 mého Jablunkova. 



1603. v. lutea Sm. (V. žlutá.) Listy mělce vroubkované, dolejší 

 okrouhlé až srdčitě vejčité, v čas květu obyčejně již uschlé, ostatní 

 vejčitě kopinaté, až kopinaté. Palisty obyčejně brvité, veliké, 

 skoro stejně peřenoklané, konečný čárkovitě po- 

 dlouhlý, k dolejšku sotva zúžený, postranní kratší, 

 Květy velmi veliké. Lístky kališní podlouhle kopinaté, přítupé, 

 špičaté, s přívěsky velmi velikými vykrojenými. Ostruha tence 

 válcovitá, rovná neb krátce hákovitě ohnutá. Bylina p ř e z i muj íci 

 pníčky tenkými, položenými, plazivými, rozvětve- 

 nými, šupinaté listy nesoucími, pak v jednoduché 

 lodyhy vystupující. 



