— 1452 — 



a přilba užší než postranní plátky pak A. hians Rchb.; je-li přilba 

 širší postranních plátkův, A. ťormosura Rchb. 



4 Července, srf§n. Lesní horské žleby, travnaté a bylinné stráně, horská 

 hiUa, pramenitá inisia, jen ve vysokém pohoří v Beskydách a Sudetách rozšířen. 

 U Ždáru (líovář dle Oborného), mezi Mitrovem a Janovicemi a u Dářka v Ce- 

 chách (Havelka), na léchto místech sotva divoce. Klads. Sněžník (Celakovský!), 

 Suchá — a Černá kupa. Hojný v Jeseníku a často i do nižšího předhoří sestu- 

 pující: u Šléijlovy studénky, Volská luka, ii Císařské boudy. — Na Hoekšáru, 

 Koperníkii, Fiilirmannštýnu, Sludénkové holi, Brandberku, Schlosskammu, Červe- 

 ném vrchu, Leiterberku, Pradědu, Pelrštýnu, na vodorovné stezce a odtud na 

 více místech až k Frant. myslivně, od Vysoké hole až ku Ztraceným Kamenůn, 

 ve Velk. kotlině, na Mravenčím vrchu a m. j. m. (Oborny), kolem Švýcarny, 

 Uhušlýn, Keilig, mezi Pradědem a Pelrštýnem, Svinský — a Medvědí příkop 

 (Spilzner), stráň Černého příkopu pod Drehberkem, zde zvláště hojný u studénky, 

 údolí Šumné Tisi", Velk. Jezerník, Medvědí hřeben. Česnekový příkop, Děd, 

 Opava pod Ovčírnou, u Tetřeví boudy, Heiliíj;enhubl, Divoký Kámen, Zámeček, 

 Jezero u Frant. myslivny a odtud až do údolí horní Tise, jako u Otcovy boudy, 

 u Uhlířských chyží u Winkelskorfu, úklony skalní nad Wiesenberkem, na 

 Kriechu, Mechová stráň, hojný u Karlovské studénky a ještě u Ludvíkova. — 

 V Beskydách: na Radhošti, Javorníku a Smrku (Sapetza), na Ondřejníku u Frýd- 

 landu a Kněhyni u Celadné (Oborny), údolí .Maxmilianky při cestě od Sa'ajky 

 k Huti Hamrům, Polána poblíž Slar. Hamrův, Sladsko, Černá hora poblíž Piož- 

 nova, Mal. Javorník a hojný na Kičeře u Frenštátu. — Při pramenech Visly 

 a na Baranii (W. Fl.), na Malinovu a u Lípové (Kolbenheyer). 



579. Actaea L. Sainorostlík. 



17C0. A. spicata L. (S. klasnalý.) Lodyha přímá, nejdoleji s na- 

 červenalými šupinovitými pošvami, dole lysá, nahoře pýřitá, větvitá 

 a chudolistá. Listy tenké, vespod bledé, řapíkaté, v obrysu 3hranné, 

 2 — 3krát trojené zpeřené, lístky široce vejčité neb vejčité podlouhlé, 

 stříhané pilovité, útle zakončíte, často též Slaločné, nejhořejší listy 

 menší, trojené. Hrozen krátký, hustý, vejčitý, dlouze stopkatý, konečný, 

 často též 1 — 2postranní menši. Plátky o dlouhém nehtu, zdélí tyčinek. 

 Bobule černé, lesklé, vejčité, na stopkách rovnovážně odstálých, po- 

 sléz též dolů sehnutých. Oddenek válcovitý, kroužkovaný, přímo 

 větvitý. 



V. 0-30— 0"6o m. Kalich bělavý, plátky a tyčinky žluté, 



2j- Květen, červen. Stinní' juiraké', nejvíce bukové Uísy, vilike, lesnaté 

 slráně, žleby, Uřoviny, v hornatých krajinách a pahorkatině obecný, v rovině 

 [lorídku. V okolí Brna: Střelíce, 'J'ečice, Ivančice, líosice, Veveří, a od Brna na 

 sever všude obecný, Obecný v česko-moravském pohoří, v severní a výcliodní 

 Moravě a ve Slezsku. V Prosiějovsku pouze v okresu piumlovském, zde však 

 hojný (Spilzner). 



580. Cimiťuga L. Ploštiéník. 



1761. ť. foetida L. (P. smrdutý.) Lodylia přímá, včtevnalá, lysá 

 neb Lb pýřitá. Listy dlouze řapíkaté, trojené 2kráte zpeřené, lístkj vcj- 



