— 1472 — 



b) V časopise vlasten. musejního spolku olomou- 

 ckého uveřejněnými: „Výsledky botanického zkoumání 

 na Moravě a v f a k. S I e z s k u" za r. 1892 v roč. X., 1893, str. 

 1G5: literami kritiky v ročn. IX., 1892, str. 146 a str. 108—109. 



c) V časopise ,,M atice Moravské" v ročn. XVll., 1893, seš. 

 1, str. 66 — 71. „Obšírná literární zpráva"; v ročn. XVIL, 

 1893, seš. 2, str. 107-114 a seš. 3. str. 202—209 článek „Pra- 

 d ě d". V ttto zajímavé a slohem populárním psané stati líčí spiso- 

 vatel zeměpisnou polohu, klimatické a meteorologické poměry tohoto 

 nejvyššího vrchu Jeseníka, udává souvislost a poměr jeho k ostatní 

 sousední skupině hor, všímá si i poměrů geologických, seznamuje nás 

 podrobné s bohatou a vzácnou květenou a částečně i se zvířenou zde se 

 vyskytující a uděluje mnohé důležité pokyny turistům do těchto hor cestu- 

 jícím. V ročn. XVIII. seš. 3 a 4, str. 193— 198 a 324— 331. .,Ostrůvky 

 květeny pontické na jižní Morav ě". Spisovatel po- 

 ukazuje k souvislosti života rostlinného s místními poměry podnebí a 

 půdy, jmenuje některé hlavnější okresy rostlinné a pro květenu balti- 

 ckou význačná družstva rostlinná, líčí povšechný ráz květeny pontické 

 a stopuje pak zvláštní ráz ostrůvků této květeny po jižní Moravě roz- 

 troušených, oplývajících množstvím rostlin pontických, z nichž některé 

 až do střední Moravy sahají. Předvádí nám v živém obraze vzácnější 

 byliny z botanicky proslulého okolí čejčského, pak z okolí Klobouk a 

 Hustopeče, z nichž většina jest dojista původu pontického. Spiso- 

 vatel poukazuje k některým menším ostrůvkům, ležícím v poříčí : 

 Dyje. Jevišovky, Oslavy, Svratky, Svitavky, Litavky, Dolní Moravy, 

 Olšavy a Věličky a podává výpočet význačnějších .rostlin vrchů Polav- 

 ských. Ku konci vysvětluje V. Spitzner původ ostrůvků květeny pon- 

 tické a ustoupení některých druhů pontických po době ledové za na- 

 stalého období chladnějšího a vlhčího před florou baltickou dále na jih 

 si cestu razící a poukazuje k bohatosti květeny jihomoravské proti 

 chudé květeně jižních Cech. Prací touto prokázal V. Spitzner 

 platné služby květeně domácí a zavděčil se botanikům moravským. 



d) V časopise „Vesmíru" v ročn. XX., 1891 uveřejnil V. Spitz- 

 ner „Nové výzkumy o pravé povaze lišejníků" str. 20 

 a 33, zprávu o pojednání „Mémoire sur la synthése 

 d e s L i c h e n s" od Gastona Bonniera ve spisech pařížské akademie 

 věd uveřejněném; v ročn. XXL, 1892 ,,L i t e r a r n í zprávy" str. 192 

 a str. 284; v ročn. XXIII., 1894. ,, Zajímavý botanický nález 

 na Moravě", str. 227. v ročn. XXIV., J895. „Památné stromy 

 na Moravě", str. 155. , Jeřáb s plody sladkými a jedlými", str. 156. 



V tu dobu uveřejnih: 



Řed. Jos, Zahradník: „Analytické tabulky k určo- 

 vání nejdůležitějších rostlin cévnatých samoro- 



