VIII 



ezen részeit, egyszóval sservehieli^ '^agy életműveknek 

 (organa) hívják. 



A ki valamely növényt meg akar vizsgálni s 

 vizsgálata után határozottan meg is akar ismerni : 

 annak a növény mindezen részeit (szerveit) apróra 

 meg kell szemlélni s azután ezen részek alakjait : 

 mint az egész növény ismertető jegyeit (bélyegeit) 

 szorosan meg kell tudni határozni. — Ezen ismer- 

 tető jegyek többnyire oly szembetűnők, hogy azokat 

 első tekintetre meg lehet egymástól különböztetni ; 

 azonban több esetben fordulnak a növényeken olyan 

 bélyegek is elő, melyeknek alakját csak nagyító üveg 

 (Loupe) segítségével lehet megszemlélni. Ilyen ese- 

 tekre a füvésznek egy közönséges kézi nagyító üve- 

 get kell szerezni. 



Hogy a kezdő íüvész a növények szervei főbb 

 alakjairól helyes ismeretre tehessen szert; a növé- 

 nyek szervei alakjait főbb vonalaiban a következők- 

 ben előadom. 



1. §. A gyökérről. 



1. A növény tövéből lefelé növő azon részt, 

 melynek rendeltetése az, hogy a növény táplálása és 

 gyarapodására szolgáló anyagokat összegyűjtse és 

 felszívja s melynél fogva a növény helyén megáll- 

 hasson, a növény gyökeréne'k (radix) nevezzük. 



A gyökér a növény tövéből vagy egy fő, vagy 

 sok ággal indul ki. Ha egy főággal indul ki s az- 

 után ezen főág oldalából nőnek ki, a főágnál kisebb 

 ágak, azon esetben az ilyen növényeket tögyökeres 

 növényeknek, ha pedig a növény tövéből egyszerre 

 sok ág indul ki s ezen ágak mind egyenlő átmérő- 

 jűek, az ilyen növényeket rostos gyökerű növények- 

 nek nevezzük. Mind a két esetben a gyökér lényeges 

 részei : a rostjai vagy a rostocskái s ennek taplós 



