XI 



szövetű vegei, melyekkel a táps/ert összegyűjti s fel- 

 szedi, vagyis a fápszivói. 



2. A fögyöliér (rliizoma) alakjára nézve kü- 

 lönféle. — Ha a tögyökér csaknem mindenütt 

 egyenlő, azonban egy zsinegnél nem vastagabb, 

 akkor fonalai ah inah (r. filiformis) ; ha az ilyen gyö- 

 kér a zsinegnél vastagabb, akkor henger aJahinah 

 (r. cylindrica) liivják. Fonalalakn tögyökere van a 

 Házi Lennek, liengeresalaku tögyökere van a Ke- 

 rek Kapotnyaknak. — Ha a tögyökér teteje las- 

 sanként kezd aláfelé vastagodni, a közepe felé leg- 

 vastagabbá lesz, onnan aztán ismét lassanként vé- 

 konyodik el ; akkor orsóaJahu (r. fusciformis) a iieve. 

 Ilyen orsöalaku tögyökere van a Terjöke Kigyó- 

 szisznek és a Vetési Konkolynak. — Ha a tögyökér 

 a növénytövénél legszélesebb s onnan kezdve alá- 

 felé menedékesen hegyesedik el, akkor murokala- 

 hinaJc nevezik. Ilyen tögyökere van a Sárga Hurok- 

 nak. — Ha a tögyökér felül elszélesedvén hasason 

 hirtelen elkerekedik s alján vélvonyan nyúlik ki, 

 akkor répaalahi (r. napiformis) a neve. Ilyen tögyö- 

 kere van a Reteknek. — Néha a tögyökér, söt a 

 mellék gyökerek végei is kolonczosan megvasta- 

 godnak, a midőn az ilyen gyökereket gumós gyö- 

 li'ereJinek nevezik, mint a milyen a Kolonczos Baj- 

 .nőczáé , a Mogyorós Bükkönyé stb. ; de az ilyen 

 gumókat nem kell a rügy tulajdonságával biró gumók- 

 kal felcserélni. 



3. A rostos gyöJcér rostjai alakjukra nézve vagy 

 fonal- vagy ezérnaalakuak. 



4. A gyökerek helyzetükre nézve is külön- 

 böznek egymástól. Legtöbb növény gyökere a föld- 

 ben, némelyeké a vizben, másoké pedig a levegő- 

 ben van elhelyezkedve s ott találja fel tápsze- 

 rét is ; de vannak olyan növények is, melyek egy 

 másik növénybe eresztik gyökereiket s ezektől 



