XI 



2. §. A töröl és a törzsről. 



1. Mint fenébb is e'rintém, a uövéuy azouköze'p 

 része't, melyből a gyökere lefelé, törzse pedig fel- 

 felé nö, a növény tövéneJc (caudex intermedins) neve- 

 zik. A növény töve, néha csupán egy pontot foglal 

 el a gyökér és a törzs között, néha töblj liilvelyk- 

 nyire megnő mint p. o. a Tavaszi Ibolyáé. Ha a tő 

 egy pontot fogM el, akkor csupán a növény törzse 

 kifejtésére, de ha hosszabbacskára megnyúlik, azon 

 esetben a növény élete fenmaradására és a növény- 

 faj szaporitására nézve bir jelentőséggel, mivel ez 

 esetben önálló' növénynyé levő részeket is nevel. 



2. Mindenkor a tőből nő a növény felfelé emel- 

 kedő része, vagyis a törzse (caudex ascendens), mely- 

 ből azután az oldalágak, levelek, virág és termés 

 nevekednek. A törzs már maga is a tőn fejlődött 

 r ügyből fejlik ki s azután az ágak, levelek, virág és 

 termés nevelésére nézve rajta uj meg uj rügyek ala- 

 kulnak. Ezen rügyeJv nem egyebek, mint egy uj törzs 

 kis durványa körül fejlődő s egymást pikkelyesen 

 hátaid levéldurványok, melyekből az ágak és a leve- 

 lek fejledeznek ki ; ha a törzs és ágak hegyén vagy 

 oldalain fejlő rügyek, a törzsdurványa és a levélnemíí 

 képződmények mellett még virágrészeket is tartal- 

 maznak, akkor az ilyen rügyeket himhónah (gemma) 

 szoktuk nevezni. 



3. Valamint a felfelé uövő s igy a föld felett eső 

 törzs önálló részei kifejlődhetéseért rügyeket és bim- 

 bókat bír teremni ; éppen úgy fejt ki a tő föld alatt 

 eső részén is rügyeket. — így például a Szilvafa, 

 Akászfa fold alól jövő hajtásai, mindi a tövön támadó 

 föld alatti úgynevezett vaJcrligi/e'khől (lenticellae) fej- 

 lenek Iri. — A Földieper Szamócza inda' (flagellum) 

 a Tavaszi Ibolya ostor indái (stolo) mind a tő föld- 

 alatti r ügyeiből jőnek létre. — A tő ezen említett 



