xni 



dául : a Szöllö, Ribiszke, Fagyai stb. kőr(5s törzsűek : 

 a Zsálya, a Tetemtoldő stl), 



5. A növények törzsei alakjokra nézve külön- 

 félék : lia például keresztmetszetök köralaku, akkor 

 hengeres (caulis teres) ; ha keresztmetszetök körkö- 

 rös, akkor laplfott (c. compressiis) ; vannak továbbá 

 félliengeres, továbbá liáromssögü (c. triquetrus) midőn 

 keresztmetszetök háromszögöt alkot ; négys^ögü^ (c. 

 quadriquetrus) háromélű, négyélü stb. törzsek. 



6. A növények törzsei, állásokra nézve is kü- 

 lönböznek egymástól. Ha törzs a töböl egyenesen, 

 azaz : függőlegesen emelkedik fel, akkor felálló (c. 

 erectns) ; ha a tőből kiindulásakor oldalra hajolva 

 indul — mintha le akarna feküdni, azonban meg- 

 fordul és nagyrésze függőleg nő fel: felegyenesedő 

 (c. ascendens) ; ha a tőről induló szár a földre elte- 

 rül de hegyei felé felegyenesedik, akkor henyélő (c. 

 decumbens) : ha ugy terűi el a földön, hogy a hegyei 

 sem emelkednek fel, akkor lecsepúU (c. prostratus) ; 

 ha azután az ilyen henyélő vagy lecsepűlt szárak itt- 

 ott gyökeret vernek gyöhereső (c. repens v. reptans) ; 

 ha továbbá , a szároldalaiból vagy a levelek nyelei 

 végeiről hajtott kaccsaiknál fogva fák oldalaira vagy 

 gyepükre aggatódznak, akkor kapas-^Jcodó (c. scan- 

 dens) ; ha végre más növények vagy tárgyak olda- 

 laira tekergőznek, akkor felfutó (c. volubilis) nevek- 

 kel szokták egymástól megkülönböztetni. 



7. A szárak oldalnövéseit ágahiah (ramus) , 

 ezek vékonyabb elágazásait gcdyaknal: (ramulus), a 

 ki nem fejlett hegyes végű ágtöveket pedig töviseJc- 

 nek (spinae) hivják. 



3. §. A levélről. 



1. Levélnek liivjuk a növény tövéről és a szá- 

 ráról növő azon zöldszinű, rendszerint lapos szerve- 



