XIV 



ket, melyeknél fogva a nöyén}^ a le'gkf r])C)l ta'p- 

 .szereket szív fel, és a melyeken át az élete fentar- 

 tására felesleges nedveket é;s légnemeket kigözölgi. 

 Ha a növény levelei laposan terülnek ki, akkor a 

 növényt, lomhos-, ha liengerdedek és hegyes végűek, 

 akkor fűlevelűnelv, ha pedig apró lapocskákká fej- 

 lődve, a tövére vagy szárára borulnak, x>Mdyeí<nplx 

 nevezik. 



2. A levelek vagy egy nyujtványnál . vagy 

 egyenesen alsó részöknél fogva vannak a növény 

 tövéhez vagy a szárához foglalva. A levelek ezen 

 foglak) nyujtványát, a levél nyelcneJc (petiolns) s így 

 a levelet nyelesnek, a nj^élnélküli levelet i)edig npr- 

 JeÜennék (sessilis) hivják. — Akár van a levélnek 

 nyele, akár nincs, a levél lapja közepén egy vast;ig, 

 rendszerint kiálló vonal nynlik végig, ezt a részt, 

 mely a nyeles levelekben a levélnyele folytatása, a 

 levél (jerincsének (costa intermedia) hivják. — Né- 

 mely növénylevele gerinczéböl mind a két oldalán 

 ágazatok erednek s haladnak a levél éle felé, ezeket 

 pedig egymás között még vékonyabb ágacskák fog- 

 lalják egymással össze. A levél gerinczéböl induló 

 oldalágakat nevezik leréJ inainál' (nervus), az ezeket 

 egymással összefoglaló ágacskákat pedig levél erei- 

 neh ; ezen inak és erek közeit töltik aztán ki a levél 

 legpuhább részei, mely puha részeket, ha egy korlia- 

 dásnak induló levél inai és erei közül kefével kidör- 

 zsölünk , akkor olyan formává lesz a levél , mint 

 valamely háló, ugyanazért az ilj^en inazatu s erezetű 

 leveleket in- vagy érháló^afos levélehneh szokás ne- 

 vezni. Ilyen inhálózatos levelei vannak a Rózsafá- 

 nak, Almafának, a Paszulynak stb. Más növény levele 

 gerinczéböl nem nőnek ki oldal inak, hanem a levél- 

 inai az aljától fel a végéig, a gerinczével párhuza- 

 mosan futnak, az inakat egymással összekötő erei 

 pedig puszta szemmel nézve ki sem vehetői: ; az ilyen 



