XIX 



pari pinnatum), lia az ily levél nyele vegén egy le- 

 vélke magánosan áll, mint a Fejér Akászfáé ; páros 

 smrm/as (f. abrupte pinnatum), lia végső magános le- 

 vélkéje nincs, mint az A1)rak Babóé ; csonlxatollüs szár- 

 nyas (f. interrupte pinnatum), lia a szárnyas levél át- 

 ellenes levélkéi váltogatva nagyobbak és kisebbek, 

 mint a Burgonya v. Kolompér Csucsoré ; hétsscr-szár- 

 nyas (f. bipinnatum), ha a íönyelére átellenesen álló 

 nyelecskékeu álló szárnyas levelek nőttek, mint az 

 Ostorinclás H aramagé; háromszor szárnyas (í.ÍY\\A\\- 

 natum), ha íonyelére átellenesen nőtt nyelecskéin két- 

 szer szárnyas levélkéi vannak, mint az Ánizsé. 



6. A levelek a növénynek vagy a tövéből, vagy 

 a szárából nőnek ki ; ha a tövéből nőnek, akkor fő- 

 lecelelncli (fólia radicalia), ha a szárából hajtanak ki, 

 akkor szárJevelehnel- (fólia caulina) nevezik. 



A tőlevelek állásukra nézve néha pázsifosak, 

 (f. caespitosa), midőn a tövet tömötten benövik, mint 

 p. o. a szegfűfajoké szokott lenni; néha rőzsásolc (f. 

 rosulantia v. rosulata), ha állásuk a teljes rózsa szir- 

 mai állásához hasonlítanak, mint a Fülfü tövén. 



A szárlevelek állásukra nézve : válfógafól- (f. 

 alterna) , midőn egyik levél a szár egyik oldalán 

 alá1)b, a másik levél pedig a szár másik oldalán fe- 

 lébb áll ; elleneseJi (f. opposita) , midőn két levél 

 egyenlő magasan nő ki a szár oldalából, mint a hii- 

 gyalfáé, Bodzafáé : csiUagosaJi v. gytirűsöh (f. stellata 

 V. verticillata) , midőn 4 s több levél nő egyenlő 

 magasságban a szároldaláról, mint a Galaj fajaié; 

 ziláltak (f. sparsa), midőn a levelek állásában határo- 

 zott rendet alig lehet felfedezni, mint a Közönséges 

 Gyujtoványé. 



Vannak továbbá olyan állású levelek, melyek 

 vállaikkal vagy körülnövik, vagy körülfogják a szá- 

 riit, az ilyeneket áfnötf vagy áthuró leveleknek (f. 

 perfoliatum) nevezik, ilyenek a Jerikói Loncz, a Bu- 



