XXI 



nevezni. Ilyenek : a száron vagy tökocsányon rende- 

 sen a virág alatt kifejleni szokott gyarül)e vagy egy- 

 gyé nőtt levelek, melyeket gallémaJv (involucram), 

 mint a Kökörcsineké, vagy ha az ilyen íogalléron 

 felül még kisel^l) gallér is van, gaUcrJccmaJc (involu- 

 cellum) , lia pedig levelnemű gallér helyett hártya 

 foglalja be a virágot, mint a Hóvirágot, akkor hu- 

 roJcnciJi (spatlia) , neveznek ; — ilyenek továbbá a 

 szár vagy levélnyele oldalára tapadt, de nem belső 

 részéiből nőtt szűrők , melyeket fuláiűiucűi (aculeus) 

 hivnak ; a levélnyele tövén kifejlett különféle alakú 

 levelecskék, melyeknek pállta (stipula) a nevök ; a 

 szároldaláből nőtt, vagy igen sokszor a levélnyele 

 vége meglioszszabodásáből állő fogódzó szálak, 

 melyeket Icaccs (cirrlms) néven ismerünk, mint a 

 BzőÜő, és a Babó kapaszkodó szálai; ilyenek végre 

 a ssőröl'nel' (pili) mindenféle fajai. (A szőrök egyes 

 fajait lásd a müszótárban.) 



4. §. A virágzatról. 



A szár vagy ág azon részét , melyen a virág 

 van , Jio csá ) iip i a li ( p e dun c u 1 u s ) h i vj ák . Ha a k o c s á- 

 nyon csupán egy virág van, akkor magános virágnaJc 

 (flos solitarius) ; ha ellenben egy kocsán^a-a töbl) vi- 

 rág nőtt, azt vii'ág.zafnüli (inflorescentia) nevezik. — 

 Ha a közös kocsány elágazik, elágazásait líocsány- 

 liáhuűi (pedicellus) hivják. A kocsányon vagy ko- 

 csánykákon a virág fő részeiu kivül néha zöld vagy 

 más színű levélkéket is látunk ; az ilyen levéinemű 

 növést murvánaJi (bractea) hivják. A virágzatok kü- 

 lönböző nemei a következők: 



1. Ha a virágok a szár vagy a kocsány hegyén 

 alig kivehető kocsányokra vagy azok nélkül tömöt- 

 ten együvé nőnek , a virágzatot akkor csoportosnál^ 

 (i. aggregata) nevezik. A csoportos virágzat három- 



