XX II 



tele : ilyen : a) A fészkes virágzat (Üos compositas), 

 midőn egy csészealalm gallérban, — fészekben (ca- 

 lathidium), a szár vagy kocsány kiszélesedett ( in va- 

 ezok , receptaculum) kopasz , vagy polyvás v. szőrös 

 hegyén több virág űl , mint a milyen Napraforgóé. 

 hj A gombos virágzat (capitnlnm), midőn a szár vagy 

 kocsány megvastagodott begyén egy csomó olyan 

 virág űl, melyek közül mindeniknek külön csészéje 

 van. mint a Lóbere fajai virágzata. 



2. Ha a virágok egy megnyúlt kocsányra ko- 

 csáiiykák nélkül vannak felfűzve, akkor a virágzatot 

 fűzéresfélének liivják; ilyenek : a) A. torzsa (spadix), 

 midőn a virág lényeges szervei, mint a terme és a 

 ]>oroda (lásd a virág alatt) egy megliusosodott ko- 

 csányra tömötten egymás mellé nőnek s be vannak 

 burokkal takarva, mint a Kontyvirág virágzatában. 

 — hj Aharha {í\.\\iQ\\iwm)^ midőn a főkocsány hosszá- 

 ban pikkelyes s a pikkelyek tövein vannak a tenyész- 

 szervek ; ilyen barkái vannak a Diófának, Fűznek ; a 

 Itarka virágzás után rendszerint lehull. — c) A tóhoz 

 (strobilus) az olyan virágzat, melynek főkocsányján 

 egymásfelibe növő megfásult tömött pikkelyei van- 

 nak s tenyészszervei ezen pikkelyek tövén ülnek, ez 

 azonban csak a magva megérésekor hull le. — d) A 

 füzér (spica) az olyan virágzat, melynek a főkocsány- 

 jára kocsány talanul nőnek a virágok, mint az Úti- 

 fűé. — e) Füzérlie (spicula) az olyan virágzat, mely- 

 ben 2 s több virágot , alólról 1 — 2 polyva (murva) 

 foglal be, mint a pászitfélék virágzatai, p. o. a Búzáé. 



3. Ha virágok kocsányjai a szárhegye tetejéről 

 ^^§7 pontból többen indulnalí s végokon egy-egy vi- 

 rágot tartanak, mint a Kankalin, akkor a virágzatot 

 a) ernyőnek (umbella), ha pedig az ernyő kocsányjai 

 végei megint ernyősen ágaznak el, és ezen ágak 

 hegyein van a virág, mint a Kapor virágzatán, ak- 

 kor h) kétszeres ernyöneli hivják. Ha pedig egy pont- 



