XXÍll 



ból iigy indulnak a koesányok, mintha ernyővé ala- 

 kulnának, azonban a koesányok különböző hosszú- 

 ságúvá ágbogosan íejlenek ki végre s a rajtok levő 

 virágokkal mégis egy síkban terülnek ki, mint a 

 Bodzafa, Kánya Bangita virágzatai, akkor hogerntjö' 

 neJc (cyma) nevezik . 



4. Ha a főkocsányből különböző magasságban, 

 vagy váltogatva vagy féloldalon apró kocsánykák fej- 

 lenek ki s ezeknek a végein vannak a virágok, mint a 

 Káposzta virágzatán, akkor azt a) fúrtneh (racemus) 

 hivják, a kocsány féloldalán nőttkocsánykákon álló vi- 

 rágzatot féloldali fürtnek (r. secundus), mint a Gyöngy- 

 virágé, mikor pedig a fürt több apró fürtből áll, mint 

 a Özőllőé . akkor hUlengneJc (r. compositus) nevezik. 

 — h) Mikor a főkocsányből különböző magasságban 

 kocsánykák fejlenek ki s azután ezen kocsánykák 

 különféleképen elágaznak s a virágok ezen külön- 

 féle magasságra érő kocsánykák hegyein vannak, a 

 virágzatot ilyenkor Imgáuah (panicula) nevezik. Azon- 

 ban ezen bugás virágzat többféle : ha p. o. a buga 

 ágai széllyel vagy kinyílva állanak , mint a zabé, 

 akkor pongyola buga (p. pátens) a neve ; ha pedig a 

 sokféleképpen elágazó buga kocsánykái messze ki- 

 nyúlnak, mint a Derczefüé, akkor huglyos hugánah 

 (p. difíusa) , ha pedig a főkocsányből kiinduló ko- 

 csánykák meggy ököntek, mint a Berzedt Galajé, ak- 

 kor sséllyelheréedt (p. divaricata) ; ha végre a fő- 

 kocsány elágazásai ugy tartanak össze , hogy mint- 

 egy bunkót alkotnak, mint a Fagyalfáé, akkor fejes 

 buga (thyrsus) nevet viselnek. — c) Ha a kocsányjai 

 különböző magasságból indulnak s hegyök felé épen 

 ily különböző magasságból indulva ágaznak s a vi- 

 rágai végre mégis egy síkban terűinek ki , mint a 

 Salátáé, vagy a Csengő Linkáé, akkor sátorsó virág- 

 zatnaJc (corymbus) hivják. — d) Ha a virágok szára 

 tetejében igen kurta kocsánykákon tömötten ülnek. 



