XXVII 



a csészét a különböző magasságbői iiiclnlő murva 

 levelektől meg leliet különböztetni, ez rendszerint 

 zöldszinü. A csésze szabályszerüleg egy körben állő 

 levelekből alakul, vannak azonban virágok, melyek- 

 ben a rendes csészén kivül még egy alsó csésze is 

 alakul : a csészén kivűl állő alső csészét Jcülső csé- 

 szének (epicalyx, calyculus) nevezik. Ilyen külső csé- 

 széjök van a mályvaféléknek, a Földieper Szamőczá- 

 nak. A fészkes virágok külső zöld takaróját a csé- 

 szével nem kell összezavarni, mivel ez, mint fen- 

 nebb említve volt, a gaUérnak (involucrum) egy sa- 

 játszerű faja, melyet féssehnel (calathidium) neve- 

 zünk. A fészket is környezi néha alsó csészeforma, 

 mint p. o. az ŰszÖgőr virágában ; de mivel ez nem 

 a csésze, hanem a gallér alatt van, külső csészének 

 nem nevezhető, hanem mivel murvaforma, murvaJcör 

 a neve. — A fészkes virág csészéit a fészken l>élől, 

 az egyes virág körül kell keresni, melyek ott a mag- 

 hon aljával össze vannak nőve s annak a tetején 

 vao-y mint pikkelyek, vagy mint szőrök, azaz : hóhifa 

 (pappus) láthatók. 



Ha a csésze levelei egész alj okig szabadok, ak- 

 kor a csészét szabadon állónak s annyi levelűnek 

 mondják, a hány levélből áll ; van p. o. 2, 3, 4,^ 5 le- 

 velű csésze ; ha a csésze levelei akármily kis részben 

 össze vannak nőve, akkor a csészét egytagunah hív- 

 ják. Azonban az egy tagú csésze levelei nem min- 

 denkor egyenlő magasságig levén összenőve , az 

 egy tagú csésze, levelei összenövése szerint külön- 

 böző név alatt ismeretes. Ha például az egy tagú 

 csésze levelei nem nőttek a csésze közepéig össze, 

 vagy a mint mondani szokás, félignél lejjebb vannak 

 behasítva : akkor hasáhosnah (c. partitus) hívják. — 

 Négy hasábu csészéje van, p. o. a Cser 8zigorállnak ; 

 öt hasábu csészéje van a Fekete Nadálytőnek stb. 

 Ha a csésze levelei féhgnél feljebb vannak Össze- 



