XKVllI 



nőve, vagy legt'eleb]> íelig vauiuik lieliusítva, akkor 

 hemets^effneh (c. fidus) nevezik. Otmetszetű csészéje 

 van p. 0. a Kökény Szilvának, a K. Csucsornak stb. 

 — Ha csak a hegyei nincsenek összenőve, vagy csak 

 a kegyei vannak bevagdalva, akkor fogas (c. denta- 

 tus) a neve. Négy fogú csészéje van a Fag}- álnak, öt 

 foga a Szegfűnek stb. Néha a csésze metszetei vagy 

 fogai nem érnek egyenlő magasságra, hanem például 

 2 foga jóval^ alább, 3 jóval felébb áll s a njdlása e 

 miatt a tátott szájhoz hasonlít, mintaZanőté; ilyen- 

 kor a csészét ajaliasiicík (c. labiatus) nevezik. 



A csésze tartósságáról jegyezzük meg, hogy 

 vannak virágok , melyeknek a csészéje csak addig 

 tart, míg a virágot bimbójában takarja és mihelyt a 

 virág kinyílik , azonnal lepattan ; ilyen a Mák, a 

 Gódircz stl). csészéje, az ilyen csészét lepatkmónül' 

 hivják. Vannak virágok, melyeknek a csészéje elvi- 

 rágzás után esik le, mint aSzódokfáé, Szirontáké 

 stb. ; az ilyen csészét Ichullónalí nevezik. Vannak 

 végre csészék, melyek a virág elnyilása után is meg- 

 maradnak s a termését vagy betakarják, vagy azzal 

 együvé is nőnek, mint a Bolonditó Csalmatoké, az Al- 

 máé, Körtvélyé stb. ; az ilyen csésze állandó nevet visel. 



h) A hol'rcfa (corrolla) a virág négy fő része 

 között mindig a csészén közvetlen belől eső rend- 

 szerint színes levél kör, ez is hasonlóul levélanyagból 

 alakult át, csakhogy nem zöld, hanem a fekete szín 

 kivételével, minden más színben játszó finom leve- 

 lekből, vagy a mint az ilyen színes leveleket hivják, 

 szirmolihól (petalum) áll. A szirmok épen ugy, mint 

 a csésze levelei kisebb nagyobb mértékben vagy 

 összenőttek, vagy külön vannak válva. Ha összenőt- 

 tek, akkor egy taguahial' v. forrfszirmual'naJc (gamo- 

 petalae) vagy cgytaguahna'k (monopetalae), mint a 

 Nadálytő bokrétája ; ha külön vannak válva, akkor 

 váltssirmnal'nal' (dialypetale) vagy s^irnwsahial' (po- 



