XX LX 



lypetalae), a milyen n ^zegíű^ n llőzsa bokrétája ; ha 

 pedig szirma siucs, hanem azt csak pikkelyek helyet- 

 tesítik, akkor smromtalanohnaJc (apetalae) szokták 

 nevezni. A forrtszirmu bokréták harimái vagy ereszei 

 (limbns) épen ugy, mint a csészéről fenébb mondva 

 volt, lehetnek vagy fogasoh, vagy hemetssetteJi, vagy 

 hasábosak, sőt a bokréta karimája némely esetben ép 

 is; — épen ily különféleképpen lehetnek bevagdalja 

 a vált szirmú bokréták szirmai is. 



Ha akár az egytagú bokréta bevagdalásai, akár 

 a több tagú bokréta szirmai egyenlő sza1}ásuak, ak- 

 kor a bokrétát ssahályosnalc nevezik ; ha ellenben 

 bármelyik féle bokréta bevágásai vagy szirmai egye- 

 netlen szabásnak , vagy alső részökön valami szem- 

 betűnő kinövése p. o. sarkantyúja van, akkor a IdoIí- 

 réta szabálytalan nevet visel. 



Az egytagú v. forrtszirmu bokréták alakjokra 

 nézve egymástól igen nagyon különböznek. Ismer- 

 kedjünk meg főbb alakjaikkal. — Az olyan bokrétát, 

 melynek a karimája laposan kiterült, habár hasábos 

 is, de alól igen kurta , vagy alig kivehető csővé vau 

 nőve : heréhalalmnah (cor. rotata) nevezik ; ilyen bo- 

 krétája van a Szigorállnak , a Bodza virágának. Az 

 olyat, melynek a karimája ugy terűi ki, mint a keré- 

 kalakué, azonban az alja hossza csöve nőtt, mint a 

 Kankalin bokrétája, (jijertyatartóalahinalv (hypocra- 

 teriformis) hivják. 



Az olyan egytagú bokrétát, mely alől hasas, 

 felül kissé össze léié tart, de karimája ismét kihajlik, 

 mint a Csengetyűke fajaié, liaraucjalahiuuűc (cor. 

 eampanujata) nevezik. Az olyan egytagú bokrétát, 

 melynek a karimája alig hajlik ki s onnan kezdve 

 lefelé lassanként elszűkül, mint a Szulák fajaié, iol- 

 cséresneh (cor. infundibuliformis) nevezik. — Az 

 olyan egytagú bokrétát, melynek mind a karimája, 

 mind a dereka és az alja csaknem egyenlő tág, 



