XXXIII 



levélből forr össze, mint a Konkolyé, akkor összetett- 

 nek (pist. compositum) nevezik. Ha egy vagy több 

 termo levél összeforradásáből áll elő a terme, akkor 

 a növényt egyterméjüne'k (plánta monocarpica) ; lia 

 pedig egy virágban sok termő levél fejlik ki s egymás 

 mellett mindenikből önálló terme áll elő, akkor a nö- 

 vényt soh termljüneh (pl. polycarpica) nevezik ; ilyen 

 p. 0. a Szirontáké. 



A termének rendszerint három főrésze van : a 

 vaczokra vagy vánkosra nőtt maglion (germen s. ova- 

 rium) az erről felfelé emelkedő száraeska vagy a hi- 

 hessár (stylus), a bibeszáron, vagy ha ez hiányzik a 

 maghon tetején ülő hihe (stigma). A termének a mag- 

 hon és a bibe lényeges, a bibeszár mellékes része. 



A maghont alkotó termő levelek úgy hajolnak 

 s forrnak össze, hogy belől üreget alkotnak ; befor- 

 dult élei pedig vagy a belső oldalain kiálló sinórokká 

 lesznek, mint a mák maghonában, vagy pedig a mag- 

 hon közepén összeforrván, rekeszeket alkotó válasz- 

 falakká alakulnak. Az első esetben a maghon egy, a 

 második esetben több rekeszüvé válik. — A levelek 

 befordult széleiből alakult sinórokon vagy válaszfala- 

 lakon apró hólyagocskák támadnak, melyek egy-egy 

 kis hötőUhnél (podospermium v. íuniculus) fogva a 

 levelek éleivel összeköttetésben vannak. Ezen apró 

 •hólyagocskákból fejlődnek ki a növény magvacshái 

 (ovula). — Hogy ha a növényt még virágzása idején 

 meg akarjuk határozni, gyakran van rá szükség, hogy 

 a maghont keresztbe át kell metszenünk s nagyító 

 üveggel meg kell vizsgálni: vájjon egy vagy több 

 rekeszüé a maghon s vájjon a rekeszeiben egy vagy 

 több magcsa van-e ? — Néha a maghon egyenesen 

 fedetlen magcsákból áll, a mikor csak meg kell szám- 

 lálni mint a Tátkanafban és a Nadálytőben. 



A maghonra rendszerint egy vagy több bibe- 

 szár szokott nőni. Ha a bibeszárat a maghonnal együtt 



