LXX 



Lapon 



Bokrétája és csészéje kancsóalaku ; 4-5 metszetű ; 

 porodája 4-5; tokja 2-4 magvii. Más növényeken 

 élődik. Füiiyüg. Ciiscuta. 152 



17. Bokrétája alsó ; fa vagy cserje ; levelei szárnyasok ; 

 termése felfúvódott hólyag. Halyogfa. Staphylea. 244 



Bokrétája felső. (Az ernyősök.) 18. 



18. Virágzata gombos vagy egyszerű ernyő.*) 19. 

 Virágzata kétszeres ernyő. 20. 



19. Magvai visszás-tojásdadok, sinórtalanok, pikke- 

 lyesek vagy xmposak ; virága gombjai kerekdedek 

 vagy tojásdadok; 5 fogú csészéje hegyei tövisen 

 végződök; szírmai felállók. Iriugó. Eryngium. 170 



Magvai hosszudadok, félmagvacskáin kiálló ránezosan 

 fogasolt 5 sinór van ; felemás virágai hosszú ko- 

 csányuak, gallérkái láncsások, színesek. 



Zapócza. Astrantia. 170 



*) Az ernyősféle növények termetökre nézve igen 

 nagyon hasonlítván egymá?hoz, megkülönböztető nemi 

 jegyeiket csupán magvaikon lehet feltalálni ; az ernyő- 

 söket vizsgáló füvész ennélfogva ezen növények magvain 

 a következő jegyeket keresse : 



1. Az ernyősféle növény félérett vagy érett egész magva 

 (makkocskája = diachenium) két félmagvacsMra (meri- 

 carpia) válik el, melyek kétfelé ágazó fonalaku kocsánykái 

 végein függenek; mindenik félmagvacskában van bél (fe- 

 jérnye = albumén) s ebbe van foglalva a csirája. 



2. A kétfél magvacska külső részét, a mag hátánál', 

 egymáshoz fekvő laiDJaikat pedig, helsö vagy érintkezési 

 lapjának (comissura) hívják. 



3. Mindenik féímagvacska hátán 5 f ő s e mellett néha 

 4 mellék kiálló vonal == sinór (stria) van ; ezen sinórok 

 vagy fonalaknak vagy tüskések vagy hártyaszárnyasok. 



4. A sinórok közein eső völgyecskéket rovátk-níik: 

 (vallecula) hívják, ilyen rovátkok a belső vagy érintkezési 

 lapon is vannak. 



5. Arovátkokban néha 1-3 gyanta anyagú olajos csík 

 nyúlik végig, melyet egyszerűen olajcsíknak (vitta) fogunk 

 nevezni. 



