gos lilaszinű, levelei rendszerint barnafoltosak. — Er- 

 dőkben, nedves réteken. 2| . Jun.-Jul. 1—1 V2'. (Tenyeres 

 gyöJcerű, v. tarica levelű liökörcsin.J 



Foltos K. 0. maculata. L. 



2. RAGIKRA. Auacamptis. Rich. 



Alsó ajaka félig három karélyu, tövén két lemezecske 

 van. karélyai liosszukások, tompák; sarkantyúja fo- 

 nálalaku, akkora, mint a maghona, vagy valamivel 

 hosszabb ; szirmai láncsások, meglehetős hegyesek \ 

 murvái tövén 3 inúak ; fűzére tömött levelei láncsás- 

 szálasok. — Hegyi réteken, erdőkben. -4. Jun.-Jul. 

 6 — 18". Tornyos R. A. pyramidaUs. Bicli. 



3. SODORTAJX. Himanthoglossum. Sp. 



Sisakja fejér^ belől piros zöld csíkos ; ajaka fejéres zöld, 

 verhenyesen pontozott, 3 hasábu, karélyai szálasok, a 

 középső igen hosszú, sodrott, az oldaliak sokkal kur- 

 tábbak, fodrosak ; levelei széles láncsások. — Hegyi 

 gyepeken. -21. Jun.-Jul. 1-2'. 



Bakbüzű S. H. hircinum. Rich. 



4. CSOKIKRA, (^ymnadenia. R. Br. 



Sarkantyúja fonalaku, csaknem kétannyi, mint a mag- 

 hona ; oldalszirmai széllyelállók ; füzére hengeres, meg- 

 nyúlt, levelei hosszú láncsások ; gyökere tenyeres. 

 Hegyi réteken. 2J.. Jun.-Jul. 6-12". 



Szuny oglábii Cs. G. conopsea. B. Br. 



Sarkantyúja fonalaku. csaknem akkora, mint a maghona ; 

 szirmai igen széllyelállók ; füzére hengeres, megnyúlt ; 

 levelei szálas láncsások és szálasok ; gyökere tenye- 

 res. — Az előbbivel. 4. Jun.-Jul. 6-12". 



Jószagu Cs. G. odoratissima. B. Br. 



5. NYELVŰR. Coeloglossum. Hartm. 



Alsó ajaka szálas, hegye 3 fogú, középső foga igen kurta 

 sarkantyúja igen rövid, zacskó alakú : levelei tojásda- 



