kisebb, mint az elébbié : levelei felül ennek is szélesek, 

 aláfelé elkeskenj^eclök, nyeletlenek, öblei nagyok, 

 karélyai tompák. — Erdőkben. Maj.-Jmi. "Ij. 



Kocsányos T. Q.pedunailata. EhrJ). 

 3. Makkopáncsa pikkelyei kurták, lelapultak. 3-4 makkja 

 fürtösen ül egy vastag- mintegy 8-10 vonalnyi molyhos 

 kocsányon : levelei alakjokra nézve lia.sonlitanak a 

 kocsánytalan tölgyéhez, de attól levele molyhosságánál 

 fogva feltűnően különbözik. — Az elébbiekkel. tj. 

 Maj.-Jun. Szörösödö T. Q. piihescens. Wüd. 



Makkopáncsa pikkelyei megnyúltak, szálas araiaknak, 

 széllyelállók s tekeredettek ; termése kettő-három ül 

 együtt, levelei nagyon változékonyak, többnyire szár- 

 nyason behasogatva kikanyargatottak, karélyai hegye- 

 sek. — k/. előbbiekkel, j;. Maj.-Jun. (Cserfa.j 



Cser T. Q. Cerrls. L. 



5. GESZTENYEFA. €astaiiea. Tourii. 



Levelei hosszúkás láncsások, kihegyezettek, szálkahegyű 

 fürész fogasok, kopaszok ; vagy alól szőrösödők. — 

 A budai hegyeken itt-ott. azonban mivelik. t), Jun.- 

 'Tul. Szelíd G. C. rnlfiaris. Lam. 



(>. BIKKFA. Fagus. L. 



Levelei kopaszok, tojásdadok, alig fogasok, fényesek, 

 élők bolyhosán szemszőrös ; virága egylaki. — Az 

 erdők északi oldalain.'!}. Maj. "EvdoiB, F. si/lcntica. L. 



22. Rend. Szílfélék. Ulmaceae. Mrhel 



1. Levelei félfaruak, hosszúkás tojásdadok, kétszer füré- 

 szesek ; virága csaknem kocsánytalan ; leppendéke 

 kopasz, kocsánytalan ; fája kérge símíi. — Erdőkben. 

 '[) . Kora tava.szszal. (Alásfa, szilfa.) 



Sima Sz. U. campestris.L. 



Levelei félfaruak, széles tojásdadok, kétszer fürészesek, 



felül kopaszok, alól szőrösödők, nyelesek, függök, 



