<0Í 



^. Levelei rendszerint kopuszok, g-yenge korukban kissé 

 selymesek, felső lapjaik fényes zöldek ; tokjaik kocsány- 

 kái 2-o-szor hosszabbak, mint Inézikráik. — Útfele- 

 ken, fűzesekben, vizek partjain bőven. %. April-Maj. 



Csöregc F. F. fragilis. L. 

 Levelei mindkét oldalon selyem-szőrück, szürke zöldek ; 

 tokjai alig kocsányosak. A mi fűzeink között legma- 

 gasabb. — Útfeleken, vízpartokon, fűzesekben. 1). 

 Apr.-Maj. Fejéi- F. S. alha, L. 



^, Bibeszárnk már virágzásuk idején liosszu. 7. 



Bibereszáruk igen kurta, vagy alig van. 0. 

 7. Levelei keskenyek, mintegy négyszer vagy többször 

 hosszabbak, mint szélesebbek, hosszúkás láncsások, 

 végre kopaszok: pálhái félf>zívnlakuak ; barkái leve- 

 leinél korábban nőnek ki s kocsánvtalanok ; tokja 

 kopasz, ^kocsánykája kurtább, mint mézikrája. — Út- 

 feleken s árokpartokon. 'Ij. Apr.-Maj. fS. praecor. 

 Hoppé.) Jókori F. S. daplmnicles. ViU. 



Levelei négyszeres szélességénél sokkal hosszabbak. S. 

 K Levelei megnyúlt láncsások, kihegyezettek, épélüek, alig 

 kanyarosak. alsó lapjaikon selymesek, fejéreslőn fény- 

 lők • pályhái kurtábbak, mint levele nyelei : tokja 

 kocsánykája, kurtább, mint mézikrája. — Folyó vizek 

 partjain, a szigeti erdőkben és mocsárokban. 1} . April. 

 l-l'of' cserje. Kötő F. S. VimiiuiUf!. L. 



Levelei megnyúlt láncsások, kihegyezettek, kanyarosan 

 ritkásan fogasoltak, fiatal korukban alsó lapjaikon finom 

 molyhosak, idősebb korukban alól ritkás molyhosak, 

 alóf felül zöldek : portokai felnyilásuk előtt sárgák : 

 tokja tojásdad kúpalakú, molyhos, kocsánytalan. — A 

 Duna és Tisza fűzeseiben. 1). April. 



Puha F. S. tuollissinm. Elirh. 



í). Levelei kopaszok s nem ránczosok, láncsások, fűrészesek. 

 alól kékes szürkék : barkái kocsánytalanok : virágcsái 

 eo-y porodások, portokai felnyilásuk előtt pirosak; 



