lai^osak. — Mocsárokban, folyók mellett és fűzesekben. 

 ^. Jiin.-Aug. -— Ez a legnagyobb lorom-fuj. 



Parti L. B. Hydrolapatlmvi. HufU. 

 8. Levelei nyíl- vagy dárdaalaknak, eresek ; x^álhái sallan- 

 gosan fogasok. — Clyümölcsösökben, legelőkön, réte- 

 ken. -21. Jun.-Aug. 1-2'. (Mezei aósla; sósdi: sodorom. J 

 Erdei sóska L. i?. aeetosa. L. 

 Levelei dárdaalakuak láncsások. v. szálasok. — Hegyi 

 és homoki száraz gyepeken. 2\. Nyáron át l-l ',2'. 

 (Mesei füles sósl'ci ; madár sóska.) 



Madár L. J?. aeetoseVa. L. 



2. CZIKKSZÁR. Polygoiiiiin. L. 



1. Virágzata fűzéres. 2, 

 Virágzata más állású. 7. 



2. Fűzére sűrű, tömött, hengeres. 3. 

 Fűzére ritka, vékony. íbnalalakii. í>. 



3. Tögyökere terjedő ; virága öt porodás ; levelei hossznkás 



láncsások, nyelesek. Vidra Cz, P. amphihium. L. 



Válfajai : aj felső levelei és szára vizén úszók, hosi-^ 

 SZU nyelűek. kopaszok : natans ; h) levelei félfaru szí- 

 vesek, nyelesek, kopaszok, élei érdesesek, szára csak- 

 nem felálló : aqnatícnm ; c) levelei hosszudadok. he- 

 gyesek, nyelesek, mindkét lapján lelapult szőn'iek, 

 élők szemszörösen fűrészelt, szára felálló, terjedő ; 

 palustre; ü) levelei láncsások, hegyesek, kurta nyelűek 

 mindkét lapján lelapult szőrűek, fogasoltak ; szára 

 felegyenesedő: terrestre. — Posványokban, mocsárokban 

 közönséges. -2f. Jun.-Jul. 

 Gyökere nem terjedő ; virága hat porodás. 4. 

 4. Hártyatölcsér pálhai kopaszok, vagy egy kissé gyapju- 

 sok, kurta s finom szemszőrösek ; koosányja és csészéje 

 ikrásan-érdes ; levelei tojásdadok, körkörösek vagy 

 láncsások. Lóroiii €/. 1'. lapathifolium . L. 



