2. FEJVIRÁG. Cephalaria. Sclirad. 



Levelei szárnyasok, tölevelei félbeszárnyasok, borzasok, 

 élőkön szemszörösek ; galléra és murvái tojásdad-lán- 

 csások, szálkahegyűek ; virág gombjai félgömb, vagy 

 gömdedalakuak ; virágai sugárosak, virága lila vagy 

 fejér szinü. — Útfeleken, szöllöskertek s gyepük 

 mellett Budán. 4. Jul.-Aug. Wz-Ö'. (Scabiosa tran- 

 .síjlranica. L.) Erdélyi F, C. transíjlcanica. Schrad. 



3. KAZÜPA. Kiiaiitia. Coiilt. 



1. Szára kurta szőrei miatt szökellő, hosszú szőrei miatt 



borzas ; alsó levelei épek, közép levelei szárnyason 

 bevagdaltak : virága baraczkvirág vagy testszinü. — 

 Réteken és legelökön. 2|., Maj.-Aug. 1-2'. (Scahiosa 

 arvcnsis L,) (JRiiJifú ; var fii : felSlyfú ; koszfú ; Mésfú ; 

 smnyedésfüj Mezei K. K. arvcnsis. Coult. 



2. Szára tövén borzas felül igen kurta szőre miatt puha- 



szörü, hosszú szőrei miatt azonban borzaska; levelei 

 körkörös láncsások, csipkések, épek vagy tövön be- 

 metszettek ; virága kékespiros. — Erdők szélein, kö- 

 ves és árnyas helyeken. Jun.-Aug. 1-2'. (Scahiosa síjl- 

 ratica. L.) Erdei K. K. sylvatica. Buh. 



4. SUTABÚB. Succisa. M. és K. 



TögyÖkere olyan, mintha el volna harapva ; szára csak- 

 nem kopasz ; alsó levelei tojásdad hosszukások, nyél- 

 re futók, közép levelei hosszúkás láncsások ; virág- 

 csoportjai félgömbalakuak, később gömbalaknak ; csé- 

 széje levelei tojásdadok, hegyesek, fulánkosak ; virágai 

 kékek. — Minden vizenyős és posványos gyepen, fo- 

 lyócskák partjain. 2^. Jul.-Sept. 1-3'. (Síkkantyu ; 

 dharapott yyökerüfü.J Réti S. S. pratensis. Möhcík 



5. SIKKANTYU. Scabiosa. R. és Scli. 



1. Tölevelei hosszúkás láncsások a legépebbek, ritka fo- 

 gasok ; szárlevelei szárnyasok, szárnya bordái száhi- 



