113 



fe'pzkű ; töve teteje sÍDia, vagy alig pikkelyes. — 

 Nedves réteken Pest környékén ; a városligetben és a 

 Rákoson. 0. Maj.-Jun. 6-18". 



Kisyirágu P. S. pan-iflora.Jacq.. 

 dt. Szára egyszerű, leginkább egy fészkű, gyapjas ; magva 

 sima. — Vizenyős, kivált homoki gyepeken. — 2^.. 

 Maj.-Jul. 3-12". Álacsowy P. S.Jmmüis.L. 



Szííra felső része ágas, ágai egy fészkűek ; fészke ko- 

 pasz ; sugárvirágaitól származott magvai finom puha 

 fulánkosak. — Hegyi és homoki száraz réteken gya- 

 kori. Q. Maj.-Jul. r'2-3'. Ártifi P. S.hispanica. L^ 



45. MAGPOCZOK. Podosperimni. D. C. 



Gyökere évelő, tögyökere teteje több fejű, melyek közül 

 némelyik virágzó, a másik nem virágzó szárat hajt? 

 szára felső része barázdolt ; levelei szárnyason has- 

 gattak, sallang] ai szálasok ; sugár virágai kétakkorák, 

 mint a fészke levélkéi. — Gyepeken, szántóföldeken., 

 útfeleken. 4. Maj.-Jul. 1-2'. 



Sallaiigos M. P. Jacquinianum. Koch, 



46. PITYPANG. Taraxacum. Juss. 



1. Tökocsányja egy fészkű, bördös ; levelei láncsások, ka- 

 czurosok, fogasok, vagy épélűek ; magvai szálas visz- 

 szás-toj ásdadok, barázdoltak, teteje felé pikkelyes, 

 puha fulánkosak. — Gyepeken. 2|.. Tavasztól fogva 

 késő őszig. Igen változékony. {Pitypang; gyermekláncz- 

 fil; himhófű.) Pongyola P. T. officináié. Wigg. 



Válfajai: a) Fészke levélkéi mind szálasok, a külsők 

 lefelé hajlottak : T. genuinum ; h) Fészke levélkéi 

 szálasok, láncsás külső levélkéi víziránj^osan nyíltak ki., 

 az egész növény tengerzöld színű : T. glaucescens ; c) 

 Fészke belső levélkéin rövid szarvacskák nőttek : T, 

 corrículatum. — cl) Fészke külső levelei tojásdadok, hegye- 

 sek, lelapultak; levelei láncsások, öblösen fogasoltak„ 

 vagy szálas láncsások s épek. T. lividum. 



