120 



ken, legelökön mindenütt elterjedt. 0. Jul.-Aug. 1-;'.'. 

 (Disznó tövis ; (jyengén szúró.) 



Disznótövis Cs. X spinosum. L. 



42. Rend. Csengetyűkefélék.Campamilaceae.T). (\ 



1. CSÉKCSILLAG. Jasioue. L. 



Szára ágas, vagy legalább ágasodásra hajló ; levelei 

 szálasok, kissé habos élüek, borzasok. — A gödöllői 

 homokhegyeken, s Buda vidékén bőven. 0. Jun.-Jul. 

 1-2'. Erdei Cs. J. montana. L, 



2. RAPONCZ. Phyteiima. L. 



1. Yirágzatii fűzéres, fűzére gömb vag}^ hengeralaku. 2, 

 Virágzata fürtös, vagy bugás ; virágai kurta kocsánynak ; 

 levelei nyeletlenek, az alsók tojásdadok, csipkésen fü- 

 részesek, vállban elkeskenyedők, a felsők láncsások, 

 csaknem épélüek. — Buda verőfényes hegyi rétéin az 

 erdők szélén. 2|.. Jnl.-Sept. Vs-Ii'l''. 



Szőke R. P. canesceois. W. K. 

 -2. Virágzata sokvirágú füzéres gomb, mely elvirágzás után 

 tojásdaddá nyúlik meg ; külső murvái tojásdad-kes- 

 keny láncsások, alig fűrészesek ; alsó levelei hosszú 

 nyelüek, tojásdadok vagy tojásdad-láncsások, szára 

 felső levelei szálasok, csipkésen fűrészesek. — Hegyi 

 gyepeken. 2].. Jun.-Jul. 1-2'. Gombos R. P. orhinilarr.L. 

 Tirágzata hosszúkás füzér ; virága sárgás-zöltl hegyű 

 fejér, levelei kétszeresen csipkés-fűrészesek, az alsók 

 nyelesek, szíves tojásdadok, a felsők láncsások. — A 

 pilisi hegyek magas ligeteiben. 2f. Jun.-Jul. 1-2'. 



Erdei R. P. spicatum. L, 



3. CSENGETYŰKE. Campaimla. L. 



1. Csészéje öblei nem pillenpátyosak ; virága kék. 2. 

 Csészéje öblei pillenpátyosak ; pillenpátyai maghonára 

 letűremlettek ; virága kék vagy lilaszinű ; csészéje 

 öblein levő pillenpátyai akkorák, mint a csi'széje cső- 



