124 



igen ágas. visszás tüskésen érdes. — A sz.-endrel 

 sovány mezőkön és szántóföldeken. 0. Maj. G-l 5". 

 {D. (livaricatum. Lam.) Berzedt 0. G.parisknsc. L. 



Levele éle visszás tüskésen érdes. 8. 

 '8. Kocsányjai többnyire három virágnak s virágzás után 

 hátragörbülnek, hosszabbak, mint ripacsos magvai. — 

 Szántóföldeken vetések közt. 0. Jun.-Jul. 6-12"- 

 {Bafjadófü : ragadáhj ; ragadvány.) 



Háromszai'YÚ G. G. tricorne. Vith. 

 Kocsányjai egyenesek. 9. 

 ■9, Virága keskenyebb, mint a kifejlett magva ; magva 

 horgas keményszörü vagy sima ; virága fejér. — 

 Gyepükben, árnyas helyeken vetések közt. 0. Maj.- 

 .Jül. 1-0'. Ragadó G. G. Apanne. L. 



Virága szélesebb, mint a kifejlett magva ; magva gör- 

 csösen érdes ; virága fejér. — Posványokban és mo- 

 csárokban. 2\. Maj.-Aug. 1-2'. 



PosYáuy 0. G. uUginosiini- L. 



10. Levelei négyesek, 3 inúak, fulánktalan hegyűek. 11. 

 Levelei, négyes, hatos- és tizenkettösek, egy inúak s 



többnyire fnlánkos hegyűek. 12. 



11. Szára felálló, sugár, négyszögű, kopasz vagy szörösödő, 

 tetején bugás ; magvai molyhosan kemény szőrüek ; 

 levelei láncsások, élőkön érdesek. — Sövényekben, 

 erdők szélein, vágásokon, Buda körül, ritka. 2f. Jun.- 

 JuL 1-rV. Északi 0. Cr. horeále.L. 



Szára terepély, felegyenesedő, kopasz, tetején bugás ; 

 magvai kolbászok, vagy egy kissé szörösödők levelei 

 tojásdadok vagy hosszúkás láncsások, élőkön érdesek. 

 — A megye síkján fekvő vizenyős réteken bőven, a 

 száraz helyeken gyepűkben ritka. 4- Jun-Aug. 1- 

 112'. Mézszagú 0. G.nibioides.L. 



12. Virága tojássárga ; levelei 8-12, keskeny szálasok, 

 fulánkos hegyűek, élük legyüremlett, alsó lapjaikon 

 kurtii, puha szőrüek ; bokrétája metszetei butulok igen 



