134 



Sokféle válfajai közül nevezetesebbek : a.) Minden része 

 borzas, szára ellenes oldala kopaszocska : T. laniují- 

 nosus; b.) szára mindenik oldala egyenlően szőrös, 

 levelei láncsás-hosszukások, vagy szálasok : J. amjustí- 

 foliiis ; c.) nagyobb, mint az elébbi, levelei válla felől 

 elszűkűltek, néha szálasok és egészen szőrös : T. pan~ 

 nonlcus. stb. 



2, Szára és ágai felállók, orniói szőrösek; levelei tojásdad 

 körkörösek, vagy kerekdedek, simák, virágzata gyűrűsen 

 fűzéres. — Magasabban fekvő erdei réteken, erdő- 

 széleken, Sz. Endre, Visegrád és Vácz felé. -2J.. JuL- 

 Oct. ' 2-1'. (Kocb ezt is a T. panuonicus válfajjal 

 azonosnak tartja.) Hegyi D. T. moxtanus. IV. K. 



6. KALAMINTA. Calaiiiintha. L. 



1. Virágzata hat virágú gyűrűkből áll, kocsányja egyszerű ; 

 termése csészéje tetején össze van húzódva s ráborult 

 fogainál fogva be van záródva, világos lilaszinű. — 

 Szántóföldeken, hegyi és homoki verőfényes helyeken. 

 0. Jul.-Sept. '/2-r. Mezei K. C. Acinos. Clairv. 



?ii Virágzata sátorozó gyűrűkből áll ; kocsányjai villásak^ 

 3-5 virágnak ; levelei tompa tojásdadok, fűrészesek ; 

 virága piros ; magva kerekded. — Hegyi erdők bozót- 

 jaiban Vácz körül. ^■. Jul.-Aug. 1-2'. 



Orvosi K. C. offkínalis. L. 



7. PERESZLÉN. Cliiiopodiiiiii. L. 



Szára felálló, gyapjas ; levelei tojásdadok : gyűrűi sok 

 virágnak, virága piros. — Hegyi és ligeti réteken. 2].. 

 Jul.-Oct. 1-2'. [Pcreszléii. ; szöszösfú.) 



Szöszös P. C. vulgare. L. 



8. ZSÁLYA. 8alvia. L. 



1. Szára alsó része kórós ; ágai s gyenge levelei szürke 

 molyhosak ; levelei láncsások, ránczosak, murvái lehűl- 



