156 



7. Virága rozsdaszinü ; kocsányai csészéinél sokkal hosz- 

 ?zabbak ; levelei csipkések, alsó lapjaikon molyhosak, 

 alsó levelei nyelesek, hosszuk, a felsők hosszas-tojás- 

 dadok, hegyesek, nyeletlenek, szívesen szárölelők. — 

 A pesti és váczi homoki mezőkön, réteken. ©, Maj.- 

 Jul. 1-3'. Füstfogta F. F. rnUginosum. W. K. 



Virága sárga. 8. 

 -8. Szára felső része élesen ormós, pirosas fekete ; alsó 

 szárlevelei vállban szívesek, hosszunyelüek, a felsők 

 tojásdad-hosszuk, alól mind molj^hosodók, csomókból 

 álló fürtje megnyúlt. — Mindenféle gyepeken. 0. 

 Jun.-Jul. 1-3'. Fekete F. F.m(7ní?».Z. 



Szára felső része és bugásán álló ágai hengerdedek, 

 pirosas feketék ; alsó levelei tojásdad-hosszudadok, 

 nyélbe keskenyedők, vagy alig szívesek, a középsők 

 kurtanyelesek, a felsők nyeletlenek. — A budai ligetek, 

 és a síkság gyepein. 0. Jun.-Aug. 2-3'. {V. austriacmv. 

 Sclirad.) Karcsú T. V. orientale. M. B. 



'^. Levelei alsó lapjaikon molyhosak, tőlevelei nyelesek, 

 tojásdadok, vagy hosszukások, csipkések, közép és fel- 

 ső levelei tőleveleinél sokkal kisebbek, nyeletlenek, 

 apró csipkéjüek ; kocsányjai murváinál sokkal hosz- 

 szabbak ; virága sötét lilaszinü. — Réteken, kivált 

 nedves helyeken. 0. Jun.-Aug. 1-2'. {Kéhnelyfú ; kék- 

 rirágu ökörfarkkóró.} Violaszín F, V. plioeniceiim. L. 



Levelei kopaszok, az alsók visszás-tojásdadon hosszuk, 

 válban elkeskenyedettek, öblösek, a felsők hosszuk, 

 hegyesek, kétszeres csipkések ; kocsányjai murváinál 

 másfélszer vagy kétszer hosszabbak. — Réteken és 

 legelőkön mindenütt. 0. Jun.-Jul. 1-3'. (Mőly[ú ; pe- 

 'i^észfúj Molyüzö F. V. Blattaria. L. 



2. GYÜJTOVÁNY. Liiiaria. Tourn. 



1. Szára lecsepült, fonalalaku. 2. 

 Szára felálló. 3. 



