o 



157 



Levelei tojásdad-dárdások, a legalsók tojásdadok ; sar- 

 kantyúja egyenes, virága fejéres, felső ajaka belől 

 lila, alsó ajaka sárgaszínű. — Homoki réteken, szán- 

 tóföldeken, a vete'sek közt. 0. Jul.-Sept. 2-18". 



Cseplesz Gy. L. Elatine. MilL 



Levelei kerekded- tojásdadok, épélüek ; sarkantyúja ív- 

 alakuan görbe, virága fejéres sárga szinű, felső ajaka 

 pirosas. — Az előbbivel. 0. Jnl.-Aug. 



Kétszínű Gy. L. spuria. MüL 



Virágai levelei hónaljaiból magánosan nőnek ; kocsánjga 

 csészéiénél háromszorta hosszabb ; virága világos lila- 

 szinű, ajakai sárgák, levelei tompa láncsások. Az 

 egész növény ikrás szőrös. — Réteken, szántóföldeken, 

 a vetések közt. 0. Jun.-Sept. V'2-r. 



Apró Gy. L. minor. De.<f. 



Virágzata szárhegyi fürtös vagy fűz érés. 4. 



Alsó levelei négyenként gyűrűsen állanak, a felébb esők 

 váltogatok szálasok, mindkét végokon kihegyesedők ; 

 csészéi kocsányjaival együtt ikrás szőrösek; magvai 

 szárnyasok, simák. ~ Száraz réteken és szántófölde- 

 ken, vetések közt. 0. Jun.-Sept. 'A-l'/s'. 



Ugari Gy. L. arvensís. Besf. 



Levelei váltogatok vagy ziláltak. 5. 



Főkocsányja kocsánykáival együtt ikrás szőrös ; fürtje 

 tömött, sőt fedelékes ; virága sárga, magva szárnyas, 

 közepén görcsösen érdes ; levelei láncsás szálasok, 

 hegyesek, tömött zilált állásúak. — Mindenütt. 2|. 

 Jun.-Ser)t. I-2V2'. {Lenlevelű fü ; gyujtovány ; pinty ö.) 



Közönséges Gy. L. milgans, MüL 



Főkocsányja és kocsánykái kopaszok. 6. 



Levelei szálasok, vagy szálas láncsások, hegyesek, 3^ 

 inúak ; fürtjei bugásak ; hosszú sarkantyúi majdnem 

 egyenesek. — Száraz homoki réteken ; p. 0. Pest kö- 

 rül. 4- Jul.-Sept. 1-2'. Lenleyelü Gy. L. italica. Trevir^ 



