169 



Szára felálló, levelei ellenesek vagy gyűrűsek, kurta 

 nyelűek, hosszudad láiicsások, vagy tojásdadok, szörö- 

 södökj hátukon fekete pettyesek ; kocsánj'jai hónalj iak, 

 ellenesek, vagy gyűrűsek ; bokrétája metszetei hegye- 

 sek, ikrás szemszőrűek ; virága sárga, tövön rozsda- 

 szinű. — Nedves réteken, ^mtakok s malmok körül. 

 4. Jun.-Aug. 1-3'. Pettegetett L. L. imnctata.L. 



5. TIKSZEM. Aiiagallis. L. 



1. Szára henyélő ; levelei nyeletlenek, tojásdadok, bokré- 



tája metszetei apró csipkéjüek, finom ikrás szemszö- 

 rösek, a csészéjénél valamivel hosszabbak ; kocsányja 

 a virágánál hosszabb. — Mezőkön, kertekben, vetések 

 közt. 0. Maj.-Áug. 3-12". {Tyúkszem: tyul'her/p ; tik- 

 szem; Tcukiikterjék.) Piros T. A. arvensis. L. 



2. Szára henyélő ; levelei ellenesek, nyeletlenek, tojásda- 



dok ; bokrétája metszetei apró csipkéjüek, csaknem 

 szemszörnélküliek. csészéjénél valamivel hosszabbak ; 

 kocsánjga akkora, mint a virága; virága kék. — Az 

 elébbivel. 0. Maj.-Aug. Kék T. A. coernlea. 



6. TÓNYA. Hottonia. L. 



Levelei fesűalakuan szárnyason hasogatottak ; virágzata 

 szárhegyi gyűrűsen álló fürt ; virága fejér vagy piro- 

 sas. Álló és csendesen folyó tiszta vizekben. 2\., 

 Maj-Jun. V2-I'. Czicz T. H.palustris. 



7. SZÁMOLTA. Samolus. L. 



Szára felálló ; levelei visszás-tojásdadok. vag}' hosszu- 

 kások, butulok ; fürtje végre megnyúlik ; murvája 

 kocsánj'kája közepén van ; tokja csaknem gömbalaku. 

 — Tavakban gyakori. 2\.. Maj-Aug. ''2-!'. 



Sziki Sz. .S'. Yahrandi. L. 



